15.11.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 434/61 Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis
J. tā kā akadēmiskie pētījumi (3) rāda, ka ietekme uz ES ekonomisko izaugsmi, ko radītu aizliegums importēt fosilo kurināmo no Krievijas, saskaņā ar aplēsēm atbilstu zaudējumiem mazāk nekā 3 % no IKP apmērā, turpretī iespējamie Krievijas ekonomikas zaudējumi tajā pašā laikposmā sasniegtu 30 % no IKP un būtu līdzeklis Krievijas agresijas apturēšanai;
K. tā kā 2022. gada 1. aprīlī priekšsēdētāja R. Metsola uzrunāja Augstāko radu un Eiropas Parlamenta vārdā tikās ar Ukrainas prezidentu un premjerministru, kā arī ar politisko frakciju vadītājiem,
1. visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas agresijas karu pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā karā, un pieprasa Krievijai nekavējoties izbeigt visas militārās darbības Ukrainā un bez nosacījumiem izvest visus bruņotos spēkus un militāro ekipējumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas; sēro kopā ar Ukrainas tautu par tās milzīgajiem zaudējumiem un ciešanām;
2. uzsver, ka militārā agresija un iebrukums ir nopietns starptautisko tiesību, jo īpaši Ženēvas konvencijas un tās papildprotokolu un ANO Statūtu, pārkāpums, un aicina Krievijas Federāciju atsākt pildīt ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles pienākumus miera un drošības uzturēšanā un ievērot saistības, ko tā uzņēmusies saskaņā ar Helsinku Nobeiguma aktu, Parīzes Hartu jaunai Eiropai un Budapeštas memorandu par drošības garantijām; uzskata, ka Krievijas iebrukums Ukrainā ir uzbrukums ne tikai suverēnai valstij, bet arī Eiropā noteiktajiem sadarbības un drošības principiem un mehānismam, kā arī noteikumos balstītai starptautiskajai kārtībai, kā tā definēta ANO Statūtos;
3. pauž vislielāko sašutumu par saņemtajām ziņām par Krievijas bruņoto spēku pastrādātajiem nežēlīgajiem noziegumiem vairākās okupētajās Ukrainas pilsētās, piemēram, Bučā, tostarp civiliedzīvotāju izvarošanu un eksekūciju, piespiedu pārvietošanu, civilās infrastruktūras izlaupīšanu un tās objektu — piemēram, slimnīcu, medicīnas iestāžu, skolu, patversmju un neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu — civiliedzīvotājiem, kuri mēģina bēgt no konflikta zonām pa iepriekš saskaņotiem humanitārajiem koridoriem; uzstāj, ka ir jāsauc pie atbildības tie, kas izdarījuši kara noziegumus un citus smagus pārkāpumus, kā arī atbildīgie valdības ierēdņi un armijas vadība; atgādina, ka kara noziegumu un genocīda gadījumā starptautiskajai sabiedrībai ir pienākums rīkoties un būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti; pauž pilnīgu atbalstu SKT prokurora uzsāktajai izmeklēšanai par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kā arī darbam, ko veic Augstā cilvēktiesību komisāra biroja Izmeklēšanas komisija; prasa ES iestādēm veikt visus nepieciešamos pasākumus starptautiskajās institūcijās un procesos un Starptautiskajā Krimināltiesā vai citos attiecīgos starptautiskos tribunālos vai tiesās, lai veiktu kriminālvajāšanu par Vladimira Putina un Aleksandra Lukašenko darbībām kā kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, un aktīvi piedalīties to izmeklēšanā; prasa izveidot īpašu ANO tribunālu attiecībā uz noziegumiem Ukrainā; uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot Starptautisko, objektīvo un neatkarīgo mehānismu, kas palīdzētu starptautiskā izmeklēšanā par Ukrainā pastrādātajiem kara noziegumiem; aicina dalībvalstis un ES stiprināt savas spējas efektīvi apkarot to personu nesodāmību, kuras ir izdarījušas kara noziegumus vai tajos ir piedalījušās;
4. atkārtoti norāda, ka ir jāturpina un jāpastiprina ieroču piegāde, lai Ukraina varētu sevi efektīvi aizstāvēt; atkārtoti pauž atbalstu visai aizsardzības palīdzībai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, ko dalībvalstis sniedz individuāli un kolektīvi ar Eiropas Miera mehānisma starpniecību; atzinīgi vērtē lēmumu palielināt ar Eiropas Miera mehānisma starpniecību sniegto palīdzību Ukrainai vēl par 500 miljoniem EUR un prasa vēl vairāk palielināt konkrētus ieguldījumus, lai steidzami stiprinātu Ukrainas aizsardzības spējas gan divpusēji, gan saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu;
5. prasa izveidot drošus humanitāros koridorus, lai evakuētu civiliedzīvotājus, kuri bēg no bombardēšanas, un stiprināt ES humānās palīdzības tīklus Ukrainā (cita starpā attiecībā uz degvielu, pārtiku, zālēm, dzeramā ūdens piegādi, elektroģeneratoriem un mobilajām nometnēm); ierosina Komisijai ieviest vienādranga atbalsta shēmas Ukrainai, lai palielinātu palīdzības efektivitāti; prasa īpašu uzmanību pievērst bērnu — gan nepavadītu nepilngadīgo, gan to, kuri bēg kopā ar savām ģimenēm — situācijai, un pret katru bērnu, kas meklē patvērumu, pirmkārt un galvenokārt izturēties kā pret bērnu, kā arī prasa nodrošināt aizsardzību visiem cilvēkiem, kas bēg no Ukrainas, neatkarīgi no viņu sociālās vai etniskās izcelsmes, dzimuma, seksuālās orientācijas, spējām vai migrācijas statusa; pauž atzinību dalībvalstīm un Ukrainas
(3)
Tostarp pētījumu dati, ko sniedz Bachmann et al., Eiropas Centrālā banka, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs u. c., kā apkopots Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (Vācijas Ekonomikas ekspertu padome) 2022. gada marta ziņojumā “Auswirkungen eines möglichen Wegfalls russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023” (Kādas sekas izpaustos uz energoapgādes drošību un saimniecisko jaudu, potenciāli izpaliekot izejvielu piegādei no Krievijas – izvilkums no aktualizētās konjunktūras prognozes 2022. un 2023. gadam).