2022.11.15.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 434/61 2022.
április 7., csütörtök
J. mivel tudományos tanulmányok (3) azt mutatják, hogy az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok behozatalának betiltása hatással lenne az EU gazdasági növekedésére, és a GDP kevesebb mint 3 %-át kitevő becsült veszteségnek felelne meg, míg az orosz gazdaság potenciális veszteségei ugyanebben az időszakban a GDP 30 %-át tennék ki, és jelentős szerepük lehetne az orosz agresszió megállításában; K. mivel Metsola elnök 2022. április 1-jén felszólalt a Verhovna Rada ülésén, és az Európai Parlament nevében találkozott Ukrajna elnökével és miniszterelnökével, valamint a politikai frakciók vezetőivel; 1. a lehető leghatározottabban elítéli az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agresszív háborúját, valamint Belarusz e háborúban való részvételét, és követeli, hogy Oroszország haladéktalanul szüntesse meg az Ukrajnában folytatott valamennyi katonai tevékenységet, és feltétel nélkül vonjon ki Ukrajna teljes, nemzetközileg elismert területéről minden haderőt és katonai felszerelést; együtt érez a szívszorító veszteségeket szenvedő ukrán néppel; 2. hangsúlyozza, hogy a katonai agresszió és invázió a nemzetközi jog, és különösen a genfi egyezmények és azok kiegészítő jegyzőkönyvei, valamint az ENSZ-Alapokmány súlyos megsértésének minősül, és felhívja az Oroszországi Föderációt, hogy térjen vissza az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként a béke és biztonság fenntartására vonatkozóan vállalt kötelezettségei teljesítéséhez, valamint a Helsinki Záróokmány, az új Európáért létrejött párizsi charta és a budapesti megállapodás szerinti kötelezettségvállalásai tiszteletben tartásához; úgy véli, hogy az ukrajnai orosz invázió nemcsak egy szuverén ország ellen irányul, hanem az európai együttműködés és biztonság elvei és mechanizmusa, valamint az ENSZ Alapokmányában meghatározottak szerinti, szabályokon alapuló nemzetközi rend ellen is; 3. felháborodásának és megdöbbenésének ad hangot a bejelentett atrocitások miatt, beleértve a civilek megerőszakolását és kivégzését, az erőszakos kitelepítést, a polgári infrastruktúra, például kórházak, egészségügyi létesítmények, iskolák, menedékhelyek és mentőautók kifosztását és célba vételét, valamint az orosz fegyveres erők által számos megszállt ukrán városban, például Bucsában, a konfliktusövezetekből az előre kialakított humanitárius folyosókon keresztül menekülni próbáló civilek lövését; kitart amellett, hogy a háborús bűncselekmények és más súlyos jogsértések elkövetőit, valamint az illetékes kormánytisztviselőket és katonai vezetőket felelősségre kell vonni; emlékeztet rá, hogy háborús bűnök és népirtás esetén a nemzetközi közösségnek kötelessége cselekedni, és minden rendelkezésére álló eszközt igénybe kell vennie; teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze által a háborús bűncselekményekkel és az emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban indított vizsgálatot, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala vizs­ gálóbizottságának munkáját; felhívja az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a nemzetközi intézményekben és eljárásokban, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróságon vagy más megfelelő nemzetközi törvényszékeken vagy bíróságokon annak érdekében, hogy Vlagyimir Putyin és Aljakszandr Lukasenka fellépéseit háborús bűncselekményként és emberiesség elleni bűncselekményként büntetőeljárás alá lehessen vonni, és aktívan vegyenek részt ezek kivizsgálásában; kéri, hogy hozzanak létre egy különleges ENSZ-bíróságot az ukrajnai bűncselekmények ügyének tárgyalására; úgy véli, hogy helyénvaló lenne kihasználni a nemzetközi, pártatlan és független mechanizmust az Ukrajnában elkövetett háborús bűnökkel kapcsolatos nemzetközi nyomozásokhoz való segítségnyújtás érdekében; felhívja a tagállamokat és az EU-t, hogy erősítsék meg kapacitásukat a háborús bűncselekményeket elkövető vagy azokban részt vevő személyek büntetlensége elleni hatékony küzdelem érdekében; 4. megismétli, hogy folytatni és fokozni kell a fegyverszállításokat annak érdekében, hogy Ukrajna hatékonyan megvédhesse magát; megismétli, hogy támogatja az ukrán fegyveres erőknek a tagállamok által egyénileg és az Európai Békekereten (EPF) keresztül együttesen nyújtott összes védelmi segélyt; üdvözli azt a döntést, hogy az Európai Békekereten keresztül további 500 millió EUR-val növelik az Ukrajnának nyújtott támogatást, és felszólít a konkrét hozzájárulások további növelésére Ukrajna védelmi kapacitásainak sürgős megerősítése érdekében, kétoldalúan és az Európai Békekeret keretében egyaránt; 5. felszólít biztonságos útvonalak és humanitárius folyosók létrehozására a bombázások elől menekülő civilek evakuálása érdekében, valamint az EU ukrajnai humanitárius segélyhálózatainak (többek között az üzemanyag-, élelmiszer-, gyógyszer- és ivóvízellátás, valamint generátorok és mobil kampuszok révén történő) megerősítésére; javasolja, hogy a Bizottság vezessen be szakértői támogatási rendszereket Ukrajna számára a segítségnyújtás hatékonyságának növelése érdekében; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a gyermekek helyzetére – a kísérő nélküli kiskorúakéra és a családjukkal menekülőkére egyaránt –, és kéri, hogy minden menedéket kérő gyermeket elsősorban gyermekként kezeljenek, és hogy biztosítsák az Ukrajnából menekülők védelmét, függetlenül társadalmi vagy etnikai hátterüktől, nemüktől, szexuális irányultságuktól, képességeiktől vagy migrációs státuszuktól; elismerését fejezi ki a tagállamoknak, valamint az Ukrajnával
(3)
Többek között: Bachmann et al., az Európai Központi Bank, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs stb., amelyről a német gazdasági szakértők tanácsa (Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung) összegzést adott ki 2022 márciusi jelentésében: „Auswirkungen eines möglichen Wegfalls russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023”.