15.11.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 434/61 Čtvrtek 7. dubna 2022
J. vzhledem k tomu, že podle akademických studií (3) by měl zákaz dovozu fosilních paliv z Ruska dopad na hospodářský růst EU, jenž by odpovídal ztrátám odhadovaným na méně než 3 % HDP, zatímco potenciální ztráty ruské ekonomiky ve stejném období by činily 30 % HDP a měly by zásadní význam pro zastavení ruské agrese;
K. vzhledem k tomu, že předsedkyně Metsolová promluvila dne 1. dubna 2022 k Nejvyšší radě Ukrajiny a jménem Evropského parlamentu se setkala s ukrajinským prezidentem, předsedou vlády a vedoucími představiteli politických skupin;
1. co nejdůrazněji odsuzuje útočnou válku Ruské federace proti Ukrajině i zapojení Běloruska do této války a požaduje, aby Rusko na Ukrajině okamžitě ukončilo veškeré vojenské aktivity a bezpodmínečně stáhlo všechny síly a vojenské vybavení z celého mezinárodně uznávaného území Ukrajiny; spolu s ukrajinským obyvatelstvem truchlí nad jeho bolestnými ztrátami a utrpením;
2. zdůrazňuje, že vojenská agrese a invaze představují závažné porušení mezinárodního práva, zejména Ženevské úmluvy a jejích dodatkových protokolů a Charty OSN, a vyzývá Ruskou federaci, aby znovu začala plnit povinnosti stálého člena Rady bezpečnosti OSN, pokud jde o udržování míru a bezpečnosti, a aby dodržovala své závazky vyplývající z Helsinského závěrečného aktu, Pařížské charty pro novou Evropu a Budapešťského memoranda o bezpečnostních zárukách; považuje ruskou invazi na Ukrajinu za útok nejen na svrchovanou zemi, ale i na zásady a mechanismus spolupráce a bezpečnosti v Evropě a na mezinárodní řád založený na pravidlech ve smyslu definice Charty OSN;
3. vyjadřuje rozhořčení a pobouření nad krutostmi, které podle dostupných zpráv spáchaly ruské ozbrojené síly v řadě okupovaných ukrajinských měst, jako je Buča, a k nimž patří znásilňování a popravy civilního obyvatelstva, nucené vysídlování, rabování, útoky na civilní infrastrukturu, jako jsou nemocnice, zdravotnická zařízení, školy, kryty a sanitky, a střelba na civilisty, kteří se snaží uprchnout z oblastí konfliktu skrze předem dohodnuté humanitární koridory; trvá na tom, že pachatelé válečných zločinů a jiných závažných protiprávních činů i odpovědní vládní představitelé a velitelé vojenských sil musí být pohnáni k odpovědnosti; připomíná, že v případě válečných zločinů a genocidy je mezinárodní společenství povinno jednat a mělo by využít všech nástrojů, které má k dispozici; plně podporuje vyšetřování válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, které zahájil žalobce Mezinárodního trestního soudu, a činnost vyšetřovací komise Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva; vyzývá orgány EU, aby přijaly veškerá nezbytná opatření v rámci mezinárodních institucí a postupů a u Mezinárodního trestního soudu nebo jiných příslušných mezinárodních tribunálů či soudních orgánů s cílem soudně stíhat jednání Vladimíra Putina a Alexandra Lukašenka jako válečné zločiny a zločiny proti lidskosti a aktivně se podílet na jejich vyšetřování; vyzývá ke zřízení zvláštního tribunálu OSN pro souzení zločinů na Ukrajině; domnívá se, že by bylo vhodné využít při případném mezinárodním vyšetřování válečných zločinů spáchaných na Ukrajině pomoci Mezinárodního, nestranného a nezávislého mechanismu; vyzývá členské státy a EU, aby posílily svou schopnost účinně bojovat proti beztrestnosti osob, které spáchaly válečné zločiny nebo se na nich podílely;
4. opětovně zdůrazňuje, že dodávky zbraní musí pokračovat a musí být zesíleny, aby se Ukrajina mohla účinně bránit; znovu opakuje svou podporu veškeré obranné pomoci pro ukrajinské ozbrojené síly, již jednotlivě poskytují členské státy a kolektivně je poskytována prostřednictvím evropského mírového nástroje (EPF); vítá rozhodnutí zvýšit pomoc Ukrajině prostřednictvím evropského mírového nástroje o dalších 500 milionů EUR a vyzývá k dalšímu navýšení konkrétních příspěvků s cílem urychleně posílit obranné kapacity Ukrajiny, a to dvoustraně, tak prostřednictvím evropského mírového nástroje;
5. vyzývá ke zřízení bezpečných průchodů a humanitárních koridorů pro evakuaci civilistů prchajících před bombardováním a k posílení sítí humanitární pomoci EU na Ukrajině (mimo jiné k zajištění paliva, potravin, léků, dodávek pitné vody, generátorů energie a mobilních stanovišť); navrhuje, aby Komise pro Ukrajinu zavedla režimy vzájemné pomoci s cílem zvýšit účinnost pomoci; vyzývá k tomu, aby byla věnována zvláštní pozornost situaci dětí, a to jak nezletilých osob bez doprovodu, tak těch, které uniknou se svými rodinami, a žádá, aby se ke každému dítěti hledajícímu útočiště přistupovalo především jako k dítěti a aby byla zajištěna ochrana všech osob prchajících z Ukrajiny bez ohledu na jejich sociální nebo etnický původ, pohlaví, sexuální orientaci, schopnosti nebo migrační status; oceňuje členské státy a země
(3)
Mj.
Bachmann et al., Evropská centrální banka, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs atd., jak je shrnuje Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (německá rada ekonomických expertů) ve své zprávě z března 2022 nazvané „Auswirkungen eines möglichen Wegfalls Russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023“.