15.11.2022
c.
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 433/33
Definitioner (artikel 3)
16.
I kompromisstexten har huvuddefinitionerna anpassats till rådets allmänna riktlinje.
Definitionen av börsnoterat företag avser i synnerhet ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad.
d.
Mål (artikel 5)
17.
Två alternativa mål ingick redan i Europeiska kommissionens förslag: 40 procent för icke verkställande styrelseledamöter eller 33 procent för alla styrelseledamöter, även om det sistnämnda alternativet gavs mindre synlighet.
Rådet omformulerade de två målen och gjorde båda lika tydliga, i syfte att klargöra tillämpningsområdet och de alternativ som anges.
Europaparlamentet hade inte sett något behov av en sådan förändring och uttryckte oro över att det kan förefalla minska ambitionsnivån.
Som en kompromiss omformulerades artikel 5 något så att den inte längre använder frasen ”sträva efter att uppnå”, utan hänvisar i stället till medlemsstaternas skyldighet att se till att börsnoterade företag ”omfattas av” ett av de två målen.
Målen i sig har dock inte ändrats.
e.
Offentliga kontra privata företag, och företag där färre än 10 procent av de anställda är personer av det underrepresenterade könet.
18.
Rådet ville stryka bestämmelsen om en distinktion mellan offentliga och privata företag, eftersom de förstnämnda omfattas av ett tidigare måldatum.
Parlamentet ville å sin sida stryka den bestämmelse som gjorde det möjligt för medlemsstaterna att från de centrala bestämmelserna undanta företag där färre än 10 procent av arbetstagarna är personer av det underrepresenterade könet.
Som en kompromiss ströks båda bestämmelserna.
C.
Urvalsförfaranden
a.
Positiv särbehandling (artikel 6)
19.
Parlamentets ståndpunkt innehöll flera bestämmelser som var tillämpliga på förhandsurvalet.
Som en kompromiss enades medlagstiftarna om en formulering som tydligt anger att positiv särbehandling gäller hela urvalsprocessen.
I linje med detta tillvägagångssätt och mot bakgrund av etablerad rättspraxis på området anges det i kompromisstexten att målet att förbättra jämställdheten bör styra hela processen, inklusive förhandsurvalet, och att företräde bör ges till det underrepresenterade könet förutsatt att den sökande är lika meriterad som sökande av motsatt kön, men inte automatiskt eller ovillkorligt.
b.
Informationsskyldighet (artikel 6.3)
20.
I parlamentets ståndpunkt utökades förteckningen över den information som företagen skulle vara skyldiga att lämna till avvisade sökande.
Som en del av den övergripande kompromissen behölls dock de relevanta bestämmelserna i en form som låg nära kommissionens ursprungliga förslag.
D. Klausul om uppskjuten tillämpning (artikel 12)
21.
I sin allmänna riktlinje vidareutvecklade och finjusterade rådet, i en anda av subsidiaritet, klausulen om uppskjuten tillämpning i kommissionens förslag för att ge nödvändig flexibilitet till de medlemsstater som redan har vidtagit lika effektiva åtgärder för att förbättra könsfördelningen i bolagsstyrelser och som därför bör tillåtas att skjuta upp de formella krav som fastställs i direktivet.
Parlamentet ansåg dock att klausulen om uppskjuten tillämpning i rådets text potentiellt var för öppen och delvis oklar, vilket gav intryck av ett kryphål.
Som en kompromiss enades medlagstiftarna om att särskilt ange att klausulen om uppskjuten tillämpning endast skulle vara tillgänglig för medlemsstater som hade antagit nationella åtgärder som bevisligen var ”lika effektiva”, vilket innebär att det bör krävas antingen bindande kvantitativa åtgärder i den nationella lagstiftningen eller faktiska resultat i form av en viss procentandel.
Enligt kompromisstexten måste dessutom villkoren vara uppfyllda senast den dag då direktivet träder i kraft för att en medlemsstat ska kunna utnyttja klausulen om uppskjuten tillämpning.