15.11.2022
c)
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 433/33
Vymedzenie pojmov (článok 3)
16.
V kompromisnom znení sa hlavné vymedzenia pojmov zosúladili so všeobecným smerovaním Rady.
Vymedzenie pojmu „kótovaná spoločnosť“ sa konkrétne vzťahuje na spoločnosť so sídlom v členskom štáte, ktorej akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu.
d)
Ciele (článok 5)
17.
Už návrh Európskej komisie obsahoval dva alternatívne ciele: 40 % v prípade nevýkonných riadiacich pracovníkov alebo 33 % v prípade všetkých riadiacich pracovníkov, pričom druhá možnosť bola menej viditeľná.
Rada preformulovala znenie tak, aby boli oba ciele rovnako explicitné s cieľom objasniť rozsah pôsobnosti a predpokladané alternatívy.
Európsky parlament nepovažoval túto zmenu za potrebnú a vyjadril obavy, že sa môže zdať, že sa ňou znižuje úroveň ambícií.
Ako kompromis sa článok 5 mierne preformuloval tak, že sa vypustil výraz „snažili [...] dosiahnuť cieľ“ a namiesto neho sa odkazuje na povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby sa na kótované spoločnosti „vzťahoval“ jeden z uvedených dvoch cieľov.
Samotné ciele sa však nezmenili.
e)
Verejné spoločnosti verzus súkromné spoločnosti a spoločnosti, v ktorých príslušníci menej zastúpeného pohlavia predstavujú menej ako 10 % zamestnancov
18.
Rada si želala vypustiť ustanovenie, v ktorom sa rozlišuje medzi verejnými a súkromnými spoločnosťami, pričom na verejné spoločnosti sa vzťahoval skorší cieľový termín.
Parlament chcel vypustiť ustanovenie, ktoré členským štátom umožňovalo vyňať z kľúčových ustanovení tie spoločnosti, v ktorých príslušníci menej zastúpeného pohlavia predstavujú menej ako 10 % zamestnancov.
Ako kompromis sa vypustili obe ustanovenia.
C.
Výberové postupy
a)
Pozitívne konanie (článok 6)
19.
Pozícia Parlamentu obsahovala niekoľko ustanovení, ktoré sa vzťahujú na fázu predbežného výberu.
Spoluzákono­ darcovia sa dohodli na kompromisnom znení, v ktorom sa jasne uvádza, že pozitívne konanie sa vzťahuje na celý výberový proces.
V súlade s týmto prístupom a vzhľadom na ustálenú judikatúru v tejto oblasti sa v kompromisnom znení uvádza, že cieľ zlepšenia rodovej vyváženosti by sa mal vzťahovať na celý proces vrátane predbežného výberu a že by sa mali uprednostniť príslušníci menej zastúpeného pohlavia za predpokladu, že kandidát má rovnakú kvalifikáciu ako kandidát druhého pohlavia, ale nie automaticky ani bezpodmienečne.
b)
Požiadavky na informácie (článok 6 ods.
3)
20.
V pozícii Parlamentu sa rozšíril zoznam informácií, ktoré by spoločnosti boli povinné poskytovať neúspešným kandidátom.
V rámci celkového kompromisu sa však príslušné ustanovenia zachovali vo forme blízkej tomu, čo pôvodne navrhla Komisia.
D. Doložka o pozastavení (článok 12) 21.
Rada vo svojom všeobecnom smerovaní v duchu subsidiarity ďalej rozvíjala a dolaďovala doložku o pozastavení uvedenú v návrhu Komisie s cieľom poskytnúť základnú flexibilitu členským štátom, ktoré už prijali rovnako účinné opatrenia na zlepšenie rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností, a preto by mali mať možnosť pozastaviť procedurálne požiadavky stanovené v smernici.
Parlament však zastával názor, že doložka o pozastavení uvedená v znení Rady je potenciálne príliš otvorená a čiastočne nejasná, čo vyvoláva dojem právnej medzery.
V rámci dosiahnutého kompromisu spoluzákonodarcov sa spresňuje, že doložku o pozastavení budú môcť využiť len tie členské štáty, ktoré prijali vnútroštátne opatrenia, ktoré sú preukázateľne „rovnako účinné“, čo znamená, že by sa mali vyžadovať buď záväzné kvantitatívne opatrenia vo vnútroštátnych právnych predpisoch, alebo skutočné výsledky z hľadiska konkrétneho dosiahnutého percentuálneho podielu.
Z kompromisného znenia okrem toho vyplýva, že na to, aby členský štát mohol využiť doložku o pozastavení, musia byť podmienky splnené do dátumu nadobudnutia účinnosti smernice.