C 433/8
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 11 15
taip pat stiprinti jos gebėjimą bendradarbiauti su partneriais, apsaugoti savo piliečius ir apginti savo vertybes ir interesus.
Be to, atsižvelgiant į tikslus, patvirtintus pagal Strateginį kelrodį, reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išnaudotas visas PESCO potencialas.
Saugumo ir gynybos srityje stipresnė ir pajėgesnė ES teigiamai prisidės prie pasaulinio ir transatlantinio saugumo, taip pat ji papildo NATO, kuri tebėra jos narių kolektyvinės gynybos pagrindas.
1.
Nacionaliniai įgyvendinimo planai
4.
Pripažindama, kad dalyvaujančios valstybės narės turi geriau pasiekti konkrečių rezultatų ir sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje būtų įgyvendinti didesni saistantys įsipareigojimai, Taryba pabrėžia, kad dalyvaujančios valstybės narės padarė – skirtingo lygmens – pažangą įgyvendindamos 20 didesnių saistančių įsipareigojimų, kuriuos jos prisiėmė vienos kitų atžvilgiu, ir įgyvendindamos projektus.
Tačiau jos turėtų dėti daugiau pastangų, kad jie visi būtų įgyvendinti ne vėliau kaip 2025 m., kaip reikalaujama 2021 m. lapkričio 16 d.
Tarybos rekomendacijoje dėl didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo eiliškumo ir pakartota Strateginiame kelrodyje.
Be to, Taryba pabrėžia, kad dalyvaujančios valstybės narės: a) nuolat didino savo gynybos išlaidas ir nurodė planuojančios toliau jas didinti 2022 m. ir 2023–2025 m. laikotarpiu, taip pat reaguodamos į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą.
Ši teigiama gynybos išlaidų ir investicijų į gynybą tendencija turėtų būti išlaikyta ilguoju laikotarpiu, o dauguma dalyvaujančių valstybių narių taip pat turėtų gerokai padidinti išlaidas gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms, kad jos pasiektų sutartus 2 % visų gynybos išlaidų (bendras kriterijus).
Atsižvelgiant į tai, turėtų būti visapusiškai apsvarstytos turimos ES priemonės ir struktūros, įskaitant Europos gynybos agentūroje (EGA) naujai įsteigtą Europos gynybos inovacijų centrą ir Komisijoje parengtą ES gynybos inovacijų sistemą, išnaudojant jų potencialą; b) nedaug pasistūmėjo dėl įsipareigojimo padidinti bendradarbiavimu grindžiamų gynybos pajėgumų projektų skaičių ir susijusias investicijas į gynybos įrangos viešuosius pirkimus bei gynybos srities mokslinius tyrimus ir technologijas.
Siekdamos įgyvendinti ES pajėgumų plėtojimo prioritetus ir pasiekti sutartus bendrus kriterijus (20 % visų bendradarbiavimu grindžiamų gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologijų išlaidų, 35 % visų bendradarbiavimu grindžiamų gynybos įrangos viešųjų pirkimų išlaidų), dalyvaujančios valstybės narės turėtų kuo geriau pasinaudoti esamomis ES gynybos iniciatyvomis ir priemonėmis ir turėtų toliau didinti ir pritraukti bendradarbiavimu grindžiamas investicijas į gynybą ES lygmeniu (6).
Šiuo atžvilgiu jos raginamos visokeriopai pasinaudoti suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD) išvadomis ir jos rekomendacijomis, visų pirma bendradarbiavimu grindžiamomis galimybėmis ir prioritetinėmis sritimis.
Atsižvelgiant į Strateginį kelrodį, jų taip pat prašoma plėtoti naujas galimybes pagal PESCO sistemą, pavyzdžiui, skatinti bendrus viešuosius pirkimus, be kita ko, vykdant tolesnę veiklą, susijusią su Bendru komunikatu dėl DIGA; c) iš esmės išlaikė arba šiek tiek padidino savo įnašą į karines bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas ir operacijas, tačiau vis dar yra spragų ir jas reikėtų skubiai pašalinti.
Dalyvaujančios valstybės narės turėtų gerokai suintensyvinti savo pastangas įgyvendinti savo operacinius įsipareigojimus, atsižvelgdamos į vieningo pajėgų rezervo principą, kadangi įnašai į misijas ir operacijas tebekelia susirūpinimą.
Dalyvaujančios valstybės narės turėtų didinti įnašus pagal ES kovinių grupių sąrašą ir greitojo reagavimo duomenų bazę.
Be to, jos turėtų konkrečiau spręsti strateginių pajėgumų trūkumų klausimą, konkrečiai – atsižvelgdamos į didelio poveikio pajėgumų tikslus.
Be to, dalyvaujančios valstybės narės turėtų pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą BSGP misijų ir operacijų finansavimą, be kita ko, atsižvelgiant į ES greitojo dislokavimo pajėgumus, įskaitant bendrų išlaidų taikymo srities ir apibrėžties pakartotinį vertinimą siekiant stiprinti solidarumą ir skatinti dalyvavimą karinėse misijose ir operacijose, taip pat dalyvavimą padengiant su pratybomis susijusias išlaidas.
Turėtų būti kuo greičiau užbaigtas darbas, susijęs su teisingos prisidėjimo prie karinių misijų ir operacijų dalies parametrų nustatymu, kaip paprašyta 2021 m. lapkričio 16 d.
Tarybos rekomendacijoje dėl didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo eiliškumo.
Tai svarbu siekiant skatinti ir remti dalyvaujančias valstybes nares, kad jos didintų savo įnašą, atsižvelgdamos į savo galimybes ir pajėgumus, į BSGP misijas ir operacijas, užtikrindamos savitarpio skaidrumą atitinkamų įsipareigojimų vykdymo atžvilgiu;
(6) Kaip nurodyta Bendrame komunikate dėl DIGA, bendradarbiavimu grindžiamų gynybos įrangos viešųjų pirkimų dalis sumažėjo vidutiniškai nuo 11 % 2020 m. iki maždaug 8 % 2021 m., o bendros gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologijų išlaidos 2020 m. sudarė 1,2 % visų gynybos išlaidų.