2022.11.15.
c)
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 433/33
Fogalommeghatározások (3. cikk)
16.
A kompromisszumos szövegben a főbb fogalommeghatározásokat összehangolták a Tanács általános megközelítésével.
A „nyilvánosan működő részvénytársaság” fogalommeghatározása például így a valamely tagállamban székhellyel rendelkező olyan társaságra értendő, melynek részvényeivel kereskedni lehet a szabályozott piacokon.
d)
Célkitűzések (5. cikk)
17.
Az Európai Bizottság javaslatában is szerepelt már két alternatív célkitűzés, azaz: 40 % a nem ügyvezető igazgatók, illetve 33 % az összes igazgató esetében, bár ez utóbbi lehetőség kevesebb hangsúlyt kapott.
A Tanács újrafogalmazta a két célkitűzést, és mindkettőt egyformán egyértelművé tette a hatály és a tervezett alternatívák pontosítása érdekében.
Az Európai Parlament nem látott szükségesnek egy ilyen változtatást, és aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy ez esetleg az ambíció szintje csökkentésének tűnhet.
Kompromisszumos megoldásként az 5. cikket némileg átfogalmazták, így az már nem tartalmazza a „törekedjenek arra, hogy [...] elérjék” kifejezést, hanem azt írja elő, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosan működő részvénytársaságok a két célkitűzés valamelyikének „hatálya alá tartozzanak”.
Maguk a célkitűzések azonban változatlanok maradtak.
e)
Köz- kontra magánvállalkozások, valamint olyan társaságok, amelyekben az alulreprezentált nem tagjai a munkavállalók kevesebb mint 10 %-át teszik ki
18.
A Tanács törölni kívánta azt a rendelkezést, amely különbséget tesz a köz- és a magánvállalkozások között, mivel az előbbiekre korábbi céldátum vonatkozott.
A Parlament a maga részéről törölni kívánta azt a rendelkezést, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentesítsék a főbb rendelkezések alól azokat a társaságokat, amelyekben az alulreprezentált nem tagjai a munkavállalók kevesebb mint 10 %-át teszik ki.
Kompromisszumos megoldásként mindkét rendelkezést törölték.
C.
Kiválasztási eljárások
a)
Pozitív intézkedések (6. cikk)
19.
A Parlament álláspontja több, az előválogatás fázisára alkalmazandó rendelkezést tartalmazott.
A társjogalkotók kompromisszumos megoldásként olyan megfogalmazásban állapodtak meg, amely egyértelműen kifejezi, hogy a pozitív intézkedések a kiválasztási folyamat egésze során alkalmazandók.
E megközelítéssel, valamint az e tárgyban fennálló állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban a kompromisszumos szöveg előírja, hogy a teljes folyamat során, így az előválogatás során is, irányadó kell, hogy legyen a nemek közötti egyenlőség javításának célja, továbbá, hogy elsőbbséget kell biztosítani az alulreprezentált nemnek – feltéve hogy a szóban forgó jelölt ugyanannyira alkalmasnak minősül, mint a másik nemhez tartozó jelölt –, de ez nem történhet automatikusan vagy feltétel nélkül.
b)
Tájékoztatási követelmények (a 6. cikk (3) bekezdése)
20.
A Parlament az álláspontjában bővítette azoknak az információknak a listáját, amelyeket a nyilvánosan működő részvénytársaságok kötelesek lennének közölni a sikertelen jelöltekkel.
Mindazonáltal – az átfogó kompromisszum részeként – a vonatkozó rendelkezések a Bizottság által eredetileg javasoltakhoz nagyon hasonló formában maradtak meg a szövegben.
D. Felfüggesztési klauzula (12. cikk) 21.
A Tanács az általános megközelítésében – a szubszidiaritás szellemében – továbbfejlesztette a bizottsági javaslatban foglalt felfüggesztési klauzulát és elvégezte annak finomhangolását annak érdekében, hogy biztosítsa az alapvető fontosságú rugalmasságot azon tagállamok számára, amelyek már a most előírtakkal egyenlő mértékben hatékony intézkedéseket hoztak a társaságok vezetőtestületében a nemek közötti egyensúly javítására, és ezért engedélyezhető számukra az ezen irányelvben meghatározott eljárási követelmények felfüggesztése.
A Parlament azonban úgy ítélte meg, hogy a tanácsi szövegben foglalt felfüggesztési klauzula potenciálisan nem eléggé határozott időre szól, illetve helyenként nem egyértelmű, ezáltal jogi kiskapu benyomását kelti.
A társjogalkotók kompromisszumos megoldásként arról állapodtak meg, hogy elő kell írni, hogy a felfüggesztési klauzulát csak azok a tagállamok vehessék igénybe, amelyek olyan nemzeti intézkedéseket fogadtak el, amelyek bizonyítottan „ugyanolyan hatékony”-ak; ez pedig azt jelenti, hogy a tagállamoknak vagy kötelező erejű, számszerűsített intézkedéseket kell a jogszabályaikban meghatározniuk, vagy pedig tényleges – konkrét százalékos arányban kifejezett – eredményeket kell felmutatniuk.
Továbbá, a kompromisszumos szöveg értelmében, egy tagállam csak akkor veheti igénybe a felfüggesztési klauzulát, ha az irányelv hatálybalépésének időpontjára teljesíti a szükséges feltételeket.