2022.11.15.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 433/21
kiegyensúlyozottabb képviselete céljának elérése érdekében a Bíróság ítélkezési gyakorlatában előírt feltételek alkalmazását.
Ezen irányelv nem avatkozik bele indokolatlanul a nyilvánosan működő részvénytársaságok napi ügyvezetésébe, mivel a nyilvánosan működő részvénytársaságok megtartják a jelöltek – a szakképesítés és más vonatkozó objektív megfontolások alapján történő – szabad kiválasztásának jogát.
(43)
Ezen irányelv nemek közötti egyensúllyal kapcsolatos célkitűzéseinek tekintetében a nyilvánosan működő részvénytársaságok számára elő kell írni, hogy az igazgató pozícióra kinevezendő vagy megválasztandó jelölt kérelmére tájékoztassák őt a kiválasztás alapjául szolgáló minősítés szempontjairól, a jelölteknek az említett szempontok szerinti tárgyilagos összehasonlító értékeléséről, és adott esetben a mérleg nyelvét kivételesen nem az alulreprezentált nemhez tartozó jelölt javára billentő konkrét megfontolásokról is.
Ez a tájékoztatási kötelezettség magával vonhatja a Charta 7.
és 8. cikkében elismert jogoknak, azaz a magánélet tiszteletben tartásához való jognak és a személyes adatok védelméhez fűződő jognak a korlátozását.
Az ilyen korlátozások azonban szükségesek, és az arányosság elvével összhangban ténylegesen elismert általános érdekű célkitűzéseket szolgálnak.
Ezért összhangban vannak a Charta 52. cikke (1) bekezdésében az ilyen korlátozások tekintetében előírt követelményekkel és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatával.
Az ilyen korlátozásokat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell alkalmazni.
(44)
A nyilvánosan működő részvénytársaságnak bizonyítania kell a választás helyességét, amennyiben egy, az alulreprezentált nemhez tartozó, valamely igazgatói pozícióra kinevezendő vagy megválasztandó jelölt olyan tényeket terjeszt a bíróság vagy más illetékes hatóság elé, melyekből vélelmezhető, hogy az említett jelölt ugyanolyan képzettséggel rendelkezik, mint a másik nemhez tartozó, kiválasztott jelölt.
(45)
Miközben ez az irányelv a vezetőtestületek nemi összetételének javítását célzó, kötelező erejű intézkedések formájában minimumkövetelményeket kíván megállapítani, a szubszidiaritás elvével összhangban fontos elismerni a különböző megközelítések létjogosultságát és az ezen szakpolitikai területen elfogadott egyes olyan meglévő nemzeti intézkedések hatékonyságát, amelyek kielégítő eredményeket értek el.
Egyes tagállamokban már történtek erőfeszítések a nők és a férfiak vezetőtestületekben való kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítására, mégpedig olyan kötelező erejű intézkedések elfogadása révén, amelyek ugyanolyan hatékonynak tekinthetők, mint az ezen irányelvben megállapított intézkedések.
Az említett tagállamok felfüggeszthetik az igazgatói pozíciókra kinevezendő vagy megválasztandó jelöltek kiválasztására és adott esetben az egyedi számszerűsített célkitűzések meghatározására vonatkozóan az ezen irányelvben meghatározott követelmények alkalmazását, amennyiben az ezen irányelvben meghatározott, felfüggesztésre vonatkozó feltételek teljesülnek.
Azokban az esetekben, amikor a tagállamok a nemzeti jog útján már bevezettek ilyen kötelező intézkedéseket, az ezen irányelvben az igazgatók konkrét számára vonatkozóan meghatározott kerekítési szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni az ezen irányelv szerinti nemzeti intézkedések értékelése céljából.
Amennyiben egy tagállamban ilyen felfüggesztés alkalmazandó, úgy kell tekinteni, hogy az ezen irányelvben meghatározott célkitűzések megvalósultak, és így az ezen irányelvben a nem ügyvezető igazgatókkal vagy az összes igazgatóval kapcsolatosan meghatározott célkitűzések nem lépnek a vonatkozó nemzeti intézkedések helyébe és nem egészíti ki az említett intézkedéseket.
(46)
Annak érdekében, hogy a napi ügyvezetési feladatokban részt vevő igazgatók körében is javuljon a nemek közötti egyensúly, a nyilvánosan működő részvénytársaságok számára elő kell írni, hogy az ügyvezető igazgatók körében a két nem kiegyensúlyozottabb képviseletére vonatkozóan saját számszerűsített célkitűzéseket határozzanak meg, és hogy törekedjenek arra, hogy az ilyen célkitűzéseket az ebben az irányelvben meghatározott határidőre elérjék.
Az említett célkitűzések segíteni fognak a gazdasági társaságoknak kézzelfogható eredményeket felmutatni a jelenlegi helyzetükhöhez képest.
Az említett kötelezettség nem alkalmazandó azon nyilvánosan működő részvénytár­ saságokra, amelyek az összes igazgató vonatkozásában – függetlenül attól, hogy ügyvezető vagy nem ügyvezető igazgatókról van szó – a 33 %-os célkitűzés elérésére törekednek.
(47)
A tagállamoknak elő kell írniuk a nyilvánosan működő részvénytársaságok számára, hogy évente szolgáltassanak információkat az illetékes hatóságoknak vezetőtestületeik nemi összetételéről és az ebben az irányelvben meghatározott célkitűzések elérésére tett intézkedésekről, annak érdekében, hogy e hatóságok minden egyes nyilvánosan működő részvénytársaság esetében fel tudják mérni, hogy azok milyen előrelépést tettek az igazgatóik körében a nemek közötti egyensúly megvalósítása terén.
Ezeket az információkat a nyilvánosan működő részvénytársaságoknak honlapjukon megfelelő és könnyen hozzáférhető módon közzé kell tenniük, és be kell
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).