15.11.2022
c.
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 433/33
Mõisted (artikkel 3)
16.
Kompromisstekstis on peamised määratlused viidud vastavusse nõukogu üldise lähenemisviisiga.
Eelkõige viitab börsil noteeritud äriühingu määratlus äriühingule, mille registreeritud asukoht asub liikmesriigis ja mille aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul.
d.
Eesmärgid (artikkel 5)
17.
Euroopa Komisjoni ettepanekus oli juba kaks alternatiivset eesmärki: kas 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete puhul või 33 % kõigi juhtorgani liikmete puhul, kuigi viimast käsitleti vähem.
Nõukogu sõnastas need kaks eesmärki ümber, muutes mõlemad võrdselt sõnaselgeks, et selgitada kohaldamisala ja ette nähtud alternatiive.
Euroopa Parlament ei olnud sellist muudatust vajalikuks pidanud ja väljendas muret, et see võib vähendada ambitsioonikust.
Kompromissina sõnastati artikkel 5 mõnevõrra ümber, nii et selles ei kasutata enam sõna „püüavad“, vaid viidatakse selle asemel liikmesriikide kohustusele tagada, et börsil noteeritud äriühingute suhtes kohaldatakse ühte kahest eesmärgist.
Eesmärgid ise on jäetud siiski muutmata.
e.
Avalik-õiguslikud vs. eraõiguslikud äriühingud, ja äriühingud, kus alaesindatud soost töötajad moodustavad alla 10% töötajatest
18.
Nõukogu soovis jätta välja sätte, millega eristati avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud äriühingud, kusjuures neist esimese suhtes kohaldatakse varasemat tähtaega.
Parlament soovis omalt poolt jätta välja sätte, millega lubatakse liikmesriikidel vabastada põhisätete kohaldamisest need äriühingud, kus alaesindatud soost töötajad moodustavad alla 10% töötajatest.
Kompromissina jäeti mõlemad sätted välja.
C.
Valikumenetlused
a.
Positiivsed meetmed (artikkel 6)
19.
Parlamendi seisukoht sisaldab mitmeid eelvaliku etapi suhtes kohaldatavaid sätteid.
Kompromissina jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele sõnastuses, milles on selgelt välja toodud, et positiivseid meetmeid kohaldatakse kogu valikuprotsessi suhtes.
Vastavalt sellele lähenemisviisile ja arvestades asjakohast väljakujunenud kohtupraktikat, täpsustatakse kompromisstekstis, et soolise tasakaalu parandamise eesmärgist tuleks juhinduda kogu protsessis, sh eelvalikus, ning et tuleks eelistada alaesindatud soost kandidaati tingimusel, et tal on vastassoost kandidaadiga võrdne kvalifikatsioon, kuid mitte automaatselt ega tingimusteta.
b.
Teavitamisnõuded (artikli 6 lõige 3)
20.
Parlamendi seisukohas on laiendatud sellise teabe loetelu, mida äriühing peaks andma mitteedukale kandidaadile.
Kuid osana üldisest kompromissist on asjaomased sätted säilitatud peaaegu samas vormis, mis komisjoni esialgses ettepanekus.
D.
Kohaldamise peatamise klausel (artikkel 12)
21.
Oma üldises lähenemisviisis, subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt, arendas nõukogu edasi ja täpsustas komisjoni ettepanekus sisalduvat kohaldamise peatamise klauslit, et pakkuda olulist paindlikkust liikmesriikidele, kes on juba võtnud võrdselt tõhusaid meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks äriühingute juhtorganites ja seetõttu tuleks neil lubada mitte kohaldada direktiivis sätestatud menetlusnõudeid.
Parlament leidis siiski, et nõukogu tekstis sisalduv kohaldamise peatamise klausel võib olla liiga lai ja ka osalt ebaselge, jättes seega mulje õiguslikust lüngast.
Kompromissina nõustusid kaasseadusandjad täpsustama, et kohaldamise peatamise klauslit saavad kasutada vaid need liikmesriigid, kes on võtnud vastu siseriiklikud meetmed, mis on tõendatavalt võrdselt mõjusad, st et nõuda tuleks siseriiklikus õiguses olevaid siduvaid kvantitatiivseid meetmeid või tegelikke tulemusi konkreetse protsendi saavutamise näol.
Lisaks näeb kompromisstekst ette, et kohaldamise peatamise klausli kasutamiseks peab liikmesriik olema täitnud tingimused direktiivi jõustumise kuupäevaks.