C 433/8
ET
Euroopa Liidu Teataja
15.11.2022
strateegilise kompassi raames vastu võetud eesmärke silmas pidades vaja teha rohkem pingutusi, et kasutada ära PESCO kogu potentsiaal.
Tugevam ja võimekam EL julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas annab positiivse panuse maailma ja Atlandi-ülesesse julgeolekusse ja on täienduseks NATO-le, mis jääb oma liikmete kollektiivkaitse aluseks.
1.
Riiklikud rakenduskavad
4.
Tunnistades vajadust, et osalevad liikmesriigid saavutaksid paremini konkreetseid tulemusi ja hõlbustaksid rakendamist seoses siduvamate kohustuste täitmisega nii kiiresti kui võimalik ning 2025. aasta lõpuks, rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid on teinud erineval määral edusamme üksteise ees võetud 20 siduvama kohustuse täitmisel ja projektide rakendamisel.
Sellegipoolest peaksid nad jõupingutusi suurendama, et täita kõik kohustused hiljemalt 2025. aastal, nagu on nõutud siduvamate kohustuste täiteetappe käsitlevas nõukogu 16. novembri 2021. aasta soovituses ja korratud uuesti strateegilises kompassis.
Peale selle rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid:
a) on jätkuvalt suurendanud oma kaitsekulutusi ja on teatanud plaanidest suurendada neid 2022. aastal ja ajavahemikul 2023–2025 veelgi, sealhulgas vastusena Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale.
See positiivne suundumus kaitsekulutuste ja -investeeringute tegemisel tuleks säilitada pikaajalises perspektiivis ning seejuures peaks enamik osalevaid liikmesriike samuti märkimisväärselt suurendama kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulusid, et jõuda kokkulepitud eesmärgini, milleks on 2 % kogukaitsekuludest (ühine sihttase).
Sellega seoses tuleks võtta täiel määral arvesse kättesaadavaid ELi vahendeid ja struktuure, sealhulgas hiljuti Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) juurde loodud Euroopa kaitseinnovatsiooni keskust ja komisjoni koostatud ELi kaitseinno­ vatsiooni kava, kasutades ära nende potentsiaali;
b) on teinud vähe edusamme seoses kohustusega suurendada kaitsevõimealaste koostööprojektide arvu ja seotud investeeringuid kaitsevarustuse hangetesse ning kaitseuuringutesse ja -tehnoloogiasse.
ELi võimearenduse prioriteetide elluviimiseks ja kokkulepitud ühiste sihttasemete (20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukuludest koostööle, 35 % kaitsevarustuse kogukuludest ühishangetele) saavutamiseks peaksid osalevad liikmesriigid kasutama parimal võimalikul viisil ära olemasolevaid ELi kaitsealgatusi ja -vahendeid ning suurendama ja võimendama veelgi kaitsealaseid ühisinvesteeringuid ELi tasandil (6).
Sellega seoses innustatakse osalevaid liikmesriike kasutama täiel määral ära kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi, eelkõige koostöövõimalusi ja sihtvaldkondi.
Strateegilist kompassi arvesse võttes kutsutakse osalevaid liikmesriike üles edendama PESCO raames uusi võimalusi, nagu suurem ühishangete kasutamine, sealhulgas kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ja edasisi samme käsitleva ühisteatise järelmeetmete võtmisel;
c) on üldiselt säilitanud oma panuse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse või seda veidi suurendanud, kuid endiselt esineb puudujääke ja need tuleks kiiresti kõrvaldada.
Osalevad liikmesriigid peaksid märkimisväärselt suurendama oma jõupingutusi, et täita operatiivsed kohustused, võttes arvesse ühtsete jõudude põhimõtet, kuna missioonidesse ja operatsioonidesse panustamine valmistab endiselt muret.
Osalevad liikmesriigid peaksid suurendama ELi lahingugruppide nimekirja ja kiirreageerimise andmebaasi antavat panust.
Peale selle peaksid nad käsitlema konkreetsemalt võimetega seotud strateegilisi puudujääke, nimelt suure mõjuga võimetalaseid eesmärke.
Lisaks peaksid osalevad liikmesriigid tegema konkreetseid ettepanekuid ÜJKP missioonide ja operatsioonide ühise rahastamise parandamiseks, seda ka ELi kiirsiirmisvõime kontekstis, sealhulgas hinnates uuesti ühiste kulude ulatust ja määratlust, et suurendada solidaarsust ning ergutada osalemist sõjalistes missioonides ja operatsioonides, samuti õppustega seotud kuludes.
Töö sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse antava õiglase panuse parameetrite kindlaksmääramiseks, nagu on nõutud siduvamate kohustuste täiteetappe käsitlevas nõukogu 16. novembri 2021. aasta soovituses, tuleks viia lõpule võimalikult kiiresti.
See on tähtis, et julgustada osalevaid liikmesriike suurendama oma vahendite ja võimete piires oma panust ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse ning neid selles toetada, tagades nende omavahelise läbipaistvuse nende vastavate kohustuste täitmisel; (6) Ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ja edasiste sammude kohta on märgitud, et kaitsevarustuse ühishangete osakaal on keskmiselt vähenenud 11 %-lt 2020. aastal ligikaudu 8 %ni 2021. aastal, samal ajal kui kombineeritud kaitseuuringute ja -tehnoloogia kulud ulatusid 2020. aastal 1,2 %ni kogukaitsekuludest.