15.11.2022
c.
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 433/33
Definitioner (artikel 3)
16.
I kompromisteksten er de vigtigste definitioner blevet tilpasset Rådets generelle indstilling.
Navnlig henviser definitionen af »et børsnoteret selskab« til et selskab, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked.
d.
Mål (artikel 5)
17.
Europa-Kommissionens forslag indeholdt allerede to alternative mål: 40 % for bestyrelsesmedlemmer eller 33 % for alle ledelsesmedlemmer, selv om sidstnævnte mulighed ikke var så synlig.
Rådet omformulerede de to mål og gjorde begge lige klare med henblik på at præcisere anvendelsesområdet og de påtænkte alternativer.
Europa-Parlamentet så ikke noget behov for en sådan ændring og udtrykte bekymring over, at det kunne se ud som en sænkning af ambitions­ niveauet.
Som kompromis blev artikel 5 omformuleret en smule, så den ikke længere anvender udtrykket »sigter mod (...) at nå«, men i stedet henviser til medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at børsnoterede selskaber er »underlagt« et af de to mål.
Selve målene er der dog ikke ændret ved.
e.
Offentlige over for private selskaber, og selskaber, i hvilke personer af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdstagerne
18.
Rådet ønskede at lade bestemmelsen om sondring mellem offentlige og private selskaber udgå, idet førstnævnte var omfattet af en tidligere måldato.
Parlamentet ønskede på sin side at lade den bestemmelse udgå, der gav medlemsstaterne mulighed for at undtage de selskaber, i hvilke medlemmer af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdstagerne, fra de centrale bestemmelser.
Som kompromis udgik begge bestemmelser.
C.
Udvælgelsesprocedurer
a.
Positiv særbehandling (artikel 6)
19.
Parlamentets holdning indeholdt flere bestemmelser, der fandt anvendelse på forhåndsudvælgelsesfasen.
Som kompromis nåede medlovgiverne til enighed om en ordlyd, der klart præciserer, at positiv særbehandling gælder for hele udvælgelsesprocessen.
I overensstemmelse med denne tilgang og i lyset af fast retspraksis på området specificeres det i kompromisteksten, at målet om at forbedre ligestillingen mellem kønnene bør regulere hele processen, herunder forhåndsudvælgelse, og der bør gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn, forudsat at kandidaten har samme kvalifikationer som kandidaten af det modsatte køn, men ikke automatisk eller ubetinget.
b.
Oplysningskrav (artikel 6, stk.
3)
20.
Parlamentets holdning udvidede listen over oplysninger, som selskaber ville skulle give til afviste kandidater.
Som led i det samlede kompromis blev de relevante bestemmelser imidlertid bibeholdt i en form, der ligger tæt op ad Kommissionens oprindelige forslag.
D.
Suspensionsbestemmelse (artikel 12)
21.
I sin generelle indstilling videreudviklede og finjusterede Rådet i en ånd af subsidiaritet suspensionsbestemmelsen i Kommissionens forslag for at give den nødvendige fleksibilitet til de medlemsstater, der allerede havde truffet lige så effektive foranstaltninger til en mere ligelig kønsfordeling i selskabers selskabsorganer og derfor bør have mulighed for at suspendere de proceduremæssige krav i direktivet.
Parlamentet mente imidlertid, at suspensionsbestemmelsen i Rådets tekst potentielt var for åben og også delvis uklar, hvilket gav indtryk af et smuthul.
Som kompromis blev medlovgiverne enige om at specificere, at suspensionsbestemmelsen kun vil være tilgængelig for medlemsstater, der har vedtaget nationale foranstaltninger, der påviseligt er »lige så effektive«, hvilket betyder, at der bør kræves enten bindende kvantitative foranstaltninger i national lovgivning eller faktiske resultater i form af opnåelse af en bestemt procentdel.
For at en medlemsstat kan gøre brug af suspensionsbestemmelsen, skal betingelserne ifølge kompromisteksten endvidere være opfyldt senest på datoen for direktivets ikrafttræden.