15.11.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 433/21
kvinder og mænd i børsnoterede selskabers selskabsorganer.
Dette direktiv griber ikke unødigt ind i den daglige ledelse af børsnoterede selskaber, eftersom de bevarer friheden til at vælge kandidater på grundlag af kvalifikationer eller andre objektive relevante overvejelser.
(43)
Med henblik på målene i dette direktiv med hensyn til en ligelig kønsfordeling bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de på anmodning fra en kandidat til valg eller udnævnelse til en post som ledelsesmedlem skal oplyse den pågældende kandidat om, hvilke kvalifikationskriterier der lå til grund for udvælgelsen, hvilken objektiv sammenlignende vurdering af kandidaterne i henhold til disse kriterier, og, hvor det er relevant, hvilke specifikke overvejelser der talte for undtagelsesvis at vælge en kandidat, som ikke tilhører det underrepræsenterede køn.
Et krav om at give sådanne oplysninger kan indebære en begrænsning i retten til respekt for privatliv og retten til beskyttelsen af personoplysninger, som anerkendes henholdsvis i chartrets artikel 7 og 8.
Sådanne begrænsninger er imidlertid nødvendige og opfylder reelt anerkendte mål af almen interesse i overensstemmelse med proportionali­ tetsprincippet.
De er derfor i overensstemmelse med kravene til sådanne begrænsninger, jf. chartrets artikel 52, stk.
1, og med Den Europæiske Unions Domstols relevante retspraksis.
Sådanne begrænsninger bør anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10).
(44)
Hvis en kandidat af det underrepræsenterede køn til udnævnelse eller valg til en post som ledelsesmedlem fremlægger forhold for en domstol eller en anden kompetent myndighed, på grundlag af hvilke det kan formodes, at vedkommende er lige så kvalificeret som den udvalgte kandidat af det modsatte køn, bør der stilles krav til det børsnoterede selskab om, at det påviser, at valget er korrekt.
(45)
Selv om dette direktiv har til formål at fastsætte mindstekrav i form af bindende foranstaltninger til forbedring af kønsfordelingen i selskabsorganer er det vigtigt i overensstemmelse med nærhedsprincippet at anerkende legitimiteten af forskellige tilgange og erkende effektiviteten af visse eksisterende nationale foranstaltninger, der allerede er vedtaget på dette politikområde, og som har vist tilfredsstillende resultater.
I nogle medlemsstater er der således allerede gjort en indsats for at sikre en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i selskabsorganer gennem vedtagelse af bindende foranstaltninger, der anses for lige så effektive som dem, der er fastsat i dette direktiv.
Disse medlemsstater bør kunne suspendere anvendelsen af de i dette direktiv fastsatte krav vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem og, hvis dette er relevant, de krav, der vedrører fastlæggelsen af individuelle kvantitative mål, forudsat at de betingelser for suspension, der er fastsat i dette direktiv, er opfyldt.
I de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indført sådanne foranstaltninger gennem national ret, bør afrundingsreglerne fastsat i dette direktiv med hensyn til det præcise antal ledelsesmedlemmer finde tilsvarende anvendelse med henblik på vurdering af de pågældende bestemmelser i national ret i henhold til dette direktiv.
I en medlemsstat, hvor en sådan suspension finder anvendelse, bør målene i dette direktiv anses for at være opnået og målene fastlagt i dette direktiv i forhold til bestyrelsesmedlemmer eller alle ledelsesmedlemmer erstatter således ikke og tilføjes ikke til de relevante nationale foranstaltninger.
(46)
Med henblik på at forbedre kønsfordelingen blandt ledelsesmedlemmer, der deltager i den daglige ledelse, bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de fastsætter individuelle kvantitative mål for en mere ligelig kønsfordeling blandt direktører med sigte på at nå sådanne mål inden den dato, der er fastsat i dette direktiv.
Disse mål bør hjælpe selskaber til at skabe mærkbare fremskridt i forhold til deres nuværende situation.
Denne forpligtelse bør ikke finde anvendelse på børsnoterede selskaber, der søger at nå målet på 33 % for alle ledelsesmedlemmer, hvad enten de er direktører eller bestyrelsesmedlemmer.
(47)
Medlemsstaterne bør stille krav til børsnoterede selskaber om, at de hvert år giver oplysninger om kønsfordelingen i deres selskabsorganer, og om de foranstaltninger, som de har truffet for at nå målene i dette direktiv, til de kompetente myndigheder, således at disse kan vurdere, hvilke fremskridt de enkelte børsnoterede selskaber har gjort i retning af at opnå ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmerne.
Børsnoterede selskaber bør offentliggøre sådanne oplysninger på en passende og let tilgængelig måde på deres websted og medtage dem i deres
(10) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).