15.11.2022
c.
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 433/33
Definice (článek 3)
16.
V kompromisním znění byly hlavní definice uvedeny do souladu s obecným přístupem Rady.
Definice „kotované společnosti“ se vztahuje zejména na společnost se sídlem v některém z členských států, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu.
d.
Cíle (článek 5)
17.
Návrh Evropské komise již obsahoval dva alternativní cíle: 40% podíl žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady, anebo 33 % na všech pozicích v řídících a dozorčích orgánech, třebaže druhá varianta byla zmiňována méně.
Rada oba cíle přeformulovala a oběma přisoudila stejnou relevanci s cílem vyjasnit oblast působnosti, jakož i předpokládané alternativy.
Evropský parlament potřebu takové změny neshledává a vyjádřil obavy, že by mohl vzniknout dojem, že tato změna snižuje úroveň ambicí.
Jako kompromis byl článek 5 mírně přeformulován tak, že již nepoužívá výraz „cíl dosáhnout“, nýbrž odkazuje na povinnost členských států zajistit, aby se na kotované společnosti jeden ze dvou cílů „vztahoval“.
Cíle samotné však zůstaly nezměněny.
e.
Veřejné a soukromé společnosti a společnosti, v nichž osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví tvoří méně než 10 % zaměstnanců
18.
Rada si přála vypustit ustanovení, podle něhož se rozlišuje mezi veřejnými a soukromými společnostmi, přičemž by ty první podléhaly dřívějšímu cílovému datu.
Parlament si přál vypustit ustanovení, které členským státům umožňuje z klíčových ustanovení udělit výjimku společnostem, v nichž osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví tvoří méně než 10 % zaměstnanců.
V kompromisním znění byla obě ustanovení vypuštěna.
C.
Výběrová řízení
a.
Pozitivní opatření (článek 6)
19.
Postoj Parlamentu obsahoval několik ustanovení použitelných na fázi předběžného výběru.
Jako kompromis se spolunormotvůrci dohodli na znění, které jasně stanoví, že pozitivní opatření se vztahují na celé výběrové řízení.
V souladu s tímto přístupem a s ohledem na ustálenou judikaturu v této oblasti kompromisní znění upřesňuje, že celý proces, včetně předběžného výběru, by se měl řídit cílem zlepšení rovnosti žen a mužů a že by mělo být upřednostněno nedostatečně zastoupené pohlaví za předpokladu, že kandidát má stejnou kvalifikaci jako kandidát opačného pohlaví, avšak nikoli automaticky, ani bezpodmínečně.
b.
Žádosti o informace (čl. 6 odst.
3)
20.
Postoj Parlamentu rozšířil seznam informací, které společnosti budou muset poskytnout neúspěšným kandidátům.
V rámci celkového kompromisu však byla příslušná ustanovení zachována v podobě blízké původnímu návrhu Komise.
D. Ustanovení o odkladu (článek 12)
21.
Rada ve svém obecném přístupu v duchu subsidiarity dále rozpracovala a doladila ustanovení o odkladu obsažené v návrhu Komise s cílem poskytnout nezbytnou flexibilitu členským státům, které již přijaly stejně účinná opatření ke zlepšení genderové vyváženosti v řídících a dozorčích orgánech společností, a proto by jim mělo být umožněno odložit procedurální požadavky stanovené ve směrnici.
Parlament se však domníval, že ustanovení o odkladu obsažené ve znění Rady je potenciálně příliš otevřené a zčásti i nejasné, což vyvolává dojem mezery v právních předpisech.
Jako kompromis se spolunormotvůrci dohodli, že ustanovení o odkladu bude k dispozici pouze členským státům, které přijaly vnitrostátní opatření, která byla prokazatelně „stejně účinná“, což znamená, že by měla být vyžadována buď závazná kvantitativní opatření ve vnitrostátních právních předpisech, nebo skutečné výsledky, pokud jde o konkrétní dosažený procentní podíl.
Aby členský stát mohl využít ustanovení o odkladu, musí být navíc podle kompromisního znění splněny podmínky ke dni vstupu směrnice v platnost.