C 433/8
CS
Úřední věstník Evropské unie
15.11.2022
autonomie, jakož i k posilování její schopnosti spolupracovat s partnery, chránit své občany a bránit své hodnoty a zájmy.
Kromě toho je s ohledem na cíle přijaté v rámci Strategického kompasu zapotřebí většího úsilí k tomu, aby byl potenciál stálé strukturované spolupráce plně využit.
Unie silnější a schopnější v oblasti bezpečnosti a obrany pozitivně přispěje ke globální a transatlantické bezpečnosti a je doplněním Severoatlantické aliance (NATO), která pro své členy zůstává základem kolektivní obrany.
1)
Vnitrostátní prováděcí plány
4.
Uznávajíc, že je třeba, aby zúčastněné členské státy co nejdříve a do konce roku 2025 dosáhly výraznějších konkrétních výsledků a usnadnily provádění, pokud jde o plnění přísnějších závazků, Rada zdůrazňuje, že zúčastněné členské státy v různé míře pokročily v provádění 20 přísnějších závazků, které vůči sobě navzájem přijaly, a v realizaci projektů.
Měly by však zvýšit úsilí o splnění všech těchto závazků nejpozději do roku 2025, jak se požaduje v doporučení ze dne 16. listopadu 2021 a jak bylo znovu připomenuto ve Strategickém kompasu.
Rada dále zdůrazňuje, že zúčastněné členské státy: a) pokračovaly ve zvyšování svých výdajů na obranu a oznámily plány na jejich další zvýšení v roce 2022 a v období let 2023–2025, mimo jiné v reakci na útočnou válku Ruska vůči Ukrajině.
Tento pozitivní trend v oblasti výdajů na obranu a investic do obrany by měl být v dlouhodobém horizontu zachován, přičemž by většina zúčastněných členských států měla rovněž výrazně zvýšit rovněž výdaje na obranný výzkum a technologie, aby dosáhly dohodnutých 2 % celkových výdajů na obranu (společná referenční hodnota).
V tomto ohledu by měly být zváženy dostupné nástroje a struktury Unie, včetně nově zřízeného centra pro inovace v oblasti evropské obrany v rámci Evropské obranné agentury a inovačního programu Unie v oblasti obrany realizovaného v Komisi, a měl by být plně využit jejich potenciál; b) prokázaly jen malý pokrok, pokud jde o závazek zvýšit počet kolaborativních projektů v oblasti obranných schopností a související investice do pořizování obranného vybavení a do obranného výzkumu a technologií.
Aby bylo možné řešit priority rozvoje schopností Unie a dosáhnout dohodnutých společných referenčních hodnot (20 % celkových výdajů na kolaborativní obranný výzkum a technologie, 35 % celkových výdajů na kolaborativní pořizování obranného vybavení), měly by zúčastněné členské státy co nejlépe využívat stávající iniciativy a nástroje Unie v oblasti obrany a měly by na úrovni Unie dále zvyšovat a posilovat kolaborativní investice v oblasti obrany (6).
V této souvislosti se vybízejí, aby plně využívaly zjištění vyplývající z koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany (CARD) a jeho doporučení, zejména pak pokud jde o možnosti spolupráce a prioritní oblasti.
S přihlédnutím ke Strategickému kompasu se rovněž vyzývají, aby využily nové příležitosti v rámci PESCO, jako je podpora společného zadávání veřejných zakázek, mimo jiné v návaznosti na společné sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu; c) celkově zachovaly nebo mírně zvýšily svůj příspěvek k vojenským misím a operacím v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky; nedostatky však stále přetrvávají a měly by být urychleně odstraněny.
Zúčastněné členské státy by měly s přihlédnutím k zásadě „jednoho souboru sil“ výrazně zvýšit své úsilí o splnění operačních závazků, neboť příspěvky k misím a operacím stále představují problém.
Zúčastněné členské státy by měly navýšit své příspěvky k rozpisu bojových uskupení EU a databázi rychlé reakce.
Kromě toho by se měly konkrétněji zabývat nedostatky ve strategických schopnostech, konkrétně cíli v oblasti schopností s velkým dopadem.
Zúčastněné členské státy by dále měly předložit konkrétní návrhy na zlepšení společného financování misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky, a to rovněž v souvislosti s kapacitou Unie pro rychlé nasazení (EU RDC), a to i prostřednictvím opětovného posouzení rozsahu a vymezení společných nákladů v zájmu posílení solidarity a podnícení účasti ve vojenských misích a operacích, jakož i na nákladech souvisejících s cvičeními.
Co nejdříve by měla být dokončena práce na vymezení parametrů spravedlivého podílu na příspěvcích na vojenské mise a operace, jak je požadováno v doporučení ze dne 16. listopadu 2021.
Je to důležité k tomu, aby byly zúčastněné členské státy povzbuzeny a podpořeny v tom, aby v rámci svých dostupných prostředků a schopností zvýšily své příspěvky k misím a operacím společné bezpečnostní a obranné politiky, přičemž je třeba mezi nimi zajistit transparentnost co do plnění jejich závazků;
(6) Jak je uvedeno ve společném sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu, podíl kolaborativního pořizování obranného vybavení se v průměru snížil z 11 % v roce 2020 na přibližně 8 % v roce 2021, zatímco kombinované výdaje na obranný výzkum a technologie činily v roce 2020 1,2 % celkových výdajů na obranu.