C 433/8
BG
Официален вестник на Европейския съюз
15.11.2022 г.
партньорите, да защитава своите граждани и да отстоява своите цели и интереси.
Освен това, с оглед на целите, приети в рамките на Стратегическия компас, са необходими повече усилия за използване на пълния потенциал на ПСС.
Нужен е по-силен и по-способен ЕС в областта на сигурността и отбраната, който да допринася положително за световната и трансатлантическата сигурност и да допълва НАТО – организацията, която за държавите, членуващи в нея, продължава да бъде основата на колективната им отбрана.
1.
Национални планове за изпълнение
4.
Като признава необходимостта участващите държави членки да постигнат по-добри конкретни резултати и да улеснят изпълнението с оглед на осъществяването на по-обвързващите ангажименти възможно най-скоро и до края на 2025 г., Съветът подчертава, че участващите държави членки са напреднали в различна степен в изпълнението на 20-те по-обвързващи ангажимента, които са поели помежду си, и в изпълнението на проектите.
Те обаче следва да увеличат усилията за изпълнение на всички ангажименти най-късно до 2025 г., както беше поискано в Препоръката на Съвета от 16 ноември 2021 г. относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти и потвърдено в Стратегическия компас.
Освен това Съветът подчертава, че участващите държави членки: а) са продължили да увеличават разходите си за отбрана и са посочили намеренията си за допълнителни увеличения през 2022 г. и през периода 2023 – 2025 г., в отговор и на агресивната война на Русия срещу Украйна.
Тази положителна тенденция в разходите за отбрана и инвестициите в отбраната следва да се запази в дългосрочен план, като наред с това повечето от участващите държави членки следва да увеличат значително разходите и за научни изследвания и технологии в областта на отбраната, за да достигнат договорените 2 % от общите разходи за отбрана (колективен целеви показател).
Във връзка с това следва да се обмислят всички възможности за използване на пълния потенциал на наличните инструменти и структури на ЕС, включително новосъздадения Център за иновации в областта на отбраната в рамките на Европейската агенция по отбрана (EDA) и Схемата на ЕС за иновации в областта на отбраната в рамките на Комисията; б) са отбелязали слаб напредък по отношение на ангажимента за увеличаване на броя на съвместните проекти за отбранителни способности и свързаните с тях инвестиции в обществени поръчки за отбранително оборудване и научни изследвания и технологии в областта на отбраната.
За да се изпълнят приоритетите на ЕС за развитие на способностите и да се постигнат договорените колективни целеви показатели (20 % общи съвместни разходи за научни изследвания и технологии в областта на отбраната, 35 % общи съвместни разходи за обществени поръчки за отбранително оборудване) участващите държави членки следва да използват по най-добрия възможен начин съществуващите инициативи и инструменти на ЕС в областта на отбраната и да увеличат допълнително съвместните инвестиции в областта на отбраната на равнището на ЕС (6), както и да привлекат нови такива.
Във връзка с това те се насърчават да извлекат цялостна полза от констатациите и препоръките в координирания годишен преглед на отбраната (КГПО), и по-специално възможностите за сътрудничество и приоритетните области.
При съобразяване на Стратегическия компас участващите държави членки се приканват също така да придвижат нови възможности в рамките на ПСС, като например насърчаване на съвместното възлагане на поръчки, включително в последващите действия по Съвместното съобщение относно анализа на недостига на инвестиции в отбраната и бъдещите действия (DIGA); в) като цяло са запазили или леко са увеличили приноса си към военните мисии и операции по линия на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО), но все още има пропуски, които следва спешно да бъдат отстранени.
Участващите държави членки следва значително да увеличат усилията си за изпълнение на оперативните ангажименти, като вземат предвид принципа за единен комплект въоръжени сили, тъй като приносът към мисиите и операциите продължава да предизвиква загриженост.
Участващите държави членки следва да увеличат своя принос към графика на бойните групи на ЕС и базата данни за бързо реагиране.
Те следва да предприемат и по-конкретни действия за преодоляване на стратегически недостатъци в способностите, а именно недостатъците, отразени в целите по отношение на способностите с висока степен на въздействие.
Освен това участващите държави членки следва да представят конкретни предложения за подобряване на общото финансиране на мисиите и операциите по линия на ОПСО, също в контекста на капацитета на ЕС за бързо развръщане, включително чрез нова оценка на обхвата и определянето на общите разходи, за да се засили солидарността и да се стимулира участието във военните мисии и операции, както и в разходите, свързани с ученията.
Следва възможно най-скоро да приключи работата по определянето на параметрите за справедлив дял на приноса към военните мисии и операции, както се изисква в препоръката на Съвета от 16 ноември 2021 г. относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти.
Това е важно, за да се насърчат и подкрепят участващите държави членки да увеличат своя принос, в рамките на своите възможности и способности, за мисиите и операциите по линия на ОПСО, като се гарантира прозрачност между тях относно изпълнението на съответните им ангажименти;
(6) Както се посочва в Съвместното съобщение относно DIGA, делът на съвместните поръчки за отбранително оборудване е спаднал средно от 11 % през 2020 г. на около 8 % през 2021 г., докато комбинираните разходи за научни изследвания и технологии в областта на отбраната през 2020 г. са възлизали на 1,2 % от общите разходи за отбрана.