C 426/2
SL
Uradni list Evropske unije
9.11.2022
(4)
Geopolitična kriza, ki jo je povzročila ruska agresija proti Ukrajini, ima tudi posebej hude posledice za sektorje kmetijstva, predelave hrane, ribištva in akvakulture.
Visoke cene energije prispevajo k visokim cenam gnojil.
Te omejitve uvoza gnojil iz Rusije in Belorusije vplivajo tudi na dobavo gnojil.
Kriza bo verjetno imela resne posledice za dobavo žita (zlasti koruze in žita) in oljnic (sončnica, ogrščica) oziroma derivatov škroba iz Ukrajine in Rusije v EU, kar bo privedlo do močnega zvišanja cen krme za živino.
Skupni učinek teh povišanj stroškov energije, gnojil, žita in olj najbolj občuti živinoreja (2).
Ukrajina je tudi pomembna proizvajalka in izvoznica rastlinskih olj (zlasti sončničnega olja), zato povišanje cen teh proizvodov vpliva na gospodarske subjekte v živilskopredelovalnem sektorju in jih sili v iskanje alternativ.
(5)
Drugi pomislek je, da je zaradi vojnih razmer ali sankcij prekinjena dobava izdelkov EU v Ukrajino ter morda tudi v Rusijo in Belorusijo.
To bi vplivalo predvsem na sektorje vin in žganih pijač, predelane hrane (vključno s predelanim sadjem in zelenjavo), čokolade, slaščic in začetnih formul za dojenčke ter hrane za hišne živali v primeru Rusije, sadja in zelenjave v primeru Belorusije in večine kmetijskih proizvodov v primeru Ukrajine.
(6)
Razmere se še poslabšujejo zaradi močnega povečanja proizvodnih stroškov, delno zaradi povečanja stroškov dušikovih gnojil zaradi strmega povišanja cen naravnega plina, pa tudi zaradi neposredne uporabe energije v kmetijskih proizvodnih procesih.
Ker sta Rusija in Belorusija pomembni proizvajalki in izvoznici vseh treh ključnih gnojil (dušika, fosforja, kalija), bodo sankcije povzročile še višje cene gnojil.
(7)
Glede na navedeno se je Komisija odločila sprejeti to sporočilo, da bi opredelila pogoje za oceno združljivosti z notranjim trgom za ukrepe državne pomoči, ki jih države članice lahko sprejmejo za odpravo gospodarskih učinkov po agresiji Rusije proti Ukrajini in po sankcijah, ki so jih naložile EU in mednarodni partnerji, ter sprejetih protiukrepih, na primer s strani Rusije (3).
Usklajen gospodarski odziv držav članic in institucij EU je ključnega pomena za ublažitev takojšnjih negativnih socialnih in gospodarskih posledic v EU, za ohranitev gospodarskih dejavnosti in delovnih mest in za olajšanje strukturnih prilagoditev, potrebnih v odziv na nove gospodarske razmere, ki jih je povzročila ruska vojaška agresija proti Ukrajini.
1.1.
Sankcije, ki so jih naložile Evropska unija in mednarodni partnerji
(8)
Po neizzvani in neupravičeni agresiji Rusije proti Ukrajini se je Svet Evropske unije dogovoril o več sklopih omejevalnih ukrepov.
(2) Ukrajina je četrta največja zunanja dobaviteljica hrane v EU in ključna dobaviteljica žit (52 % uvoza koruze v EU, 19 % navadne pšenice), rastlinskih olj (23 %) in oljnic (22 %, zlasti oljne ogrščice: 72 %).
Svetovne cene hrane so že visoke in bi se lahko glede na razmere še zvišale.
(3) Na primer po podatkih podatkovne zbirke WIPO Global Brand Database, podatkovne zbirke WIPO Global Designs Database in podatkovne zbirke PatentSight je bilo marca 2022 v Rusiji v veljavi približno 150 000 blagovnih znamk, 2 000 industrijskih modelov oziroma 44 000 patentov, ki jih imajo podjetja EU.
Blagovne znamke podjetij iz EU, zaščitene v Rusiji, se nanašajo predvsem na naslednje sektorje: farmacija, kozmetika, avtomobilsko, kemično in potrošniško blago, modno in luksuzno blago.
Glede na nejasno terminologijo spremembe v zvezi z metodologijo izračuna izplačila, ki ga je treba plačati imetniku patenta z odlokom št.
299 z dne 6. marca 2022 (glej opombo 1), ki ga je sprejela ruska vlada, ter glede na gospodarsko izpostavljenost podjetij EU in njihovih neopredmetenih sredstev, ki jih imajo v Rusiji, bi tak protiukrep lahko imel velik in škodljiv učinek na podjetja EU.