C 426/2
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
9.11.2022.
(4)
Ģeopolitiskajai krīzei, ko izraisījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, ir īpaši smaga ietekme lauksaimniecības, pārtikas pārstrādes, zivsaimniecības un akvakultūras nozarē.
Augstās enerģijas cenas izraisa augstas mēslošanas līdzekļu cenas.
Šie ierobežojumi attiecībā uz mēslošanas līdzekļu importu no Krievijas un Baltkrievijas ietekmē arī mēslošanas līdzekļu piedāvājumu.
Krīze, visticamāk, nopietni ietekmēs graudaugu (jo īpaši kukurūzas un kviešu) un eļļas augu (saulespuķu, rapša) vai cietes atvasinājumu piegādi no Ukrainas un Krievijas uz Eiropas Savienību, tādējādi izraisot ievērojamu lopbarības cenu pieaugumu.
Šo enerģijas, mēslošanas līdzekļu, graudu un eļļas izmaksu pieauguma kopējo ietekmi vissmagāk izjūt lopkopības nozarē (2).
Ukraina ir arī nozīmīgs augu eļļu (jo īpaši saulespuķu eļļas) ražotājs un eksportētājs, tāpēc šo produktu cenu pieaugums ietekmē uzņēmējus pārtikas pārstrādes nozarē un liek tiem meklēt alternatīvas.
(5)
Vēl viena problēma ir tas, ka kara situācijas vai sankciju dēļ nevar turpināties ES produktu piegādes plūsma uz Ukrainu un, iespējams, arī uz Krieviju un Baltkrieviju.
Tas skar galvenokārt tādas nozares kā vīni un stiprie alkoholiskie dzērieni, pārstrādāta pārtika (tostarp pārstrādāti augļi un dārzeņi), šokolāde, saldumi, maisījumi zīdaiņiem un lolojumdzīvnieku barība (Krievijas gadījumā), augļi un dārzeņi (Baltkrievijas gadījumā) un lielākā daļa lauksaimniecības produktu (Ukrainas gadījumā).
(6)
Situāciju vēl vairāk pasliktina straujais ražošanas izmaksu pieaugums, kas daļēji saistīts ar ļoti liela dabasgāzes cenas pieauguma izraisītu slāpekļa mēslojuma izmaksu kāpumu, kā arī ar enerģijas tiešu izmantošanu lauksaimnieciskās ražošanas procesos.
Tā kā Krievija un Baltkrievija ir svarīgi visu trīs galveno mēslošanas līdzekļu (slāpekļa, fosfora un kālija) ražotāji un eksportētāji, sankcijas vēl vairāk paaugstinās mēslošanas līdzekļu cenas.
(7)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir nolēmusi pieņemt šo paziņojumu, kurā tā precizē kritērijus, pēc kuriem novērtē to valsts atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, kurus dalībvalstis var veikt, lai novērstu ekonomiskās sekas pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu un pēc sankcijām, ko šajā sakarā noteikusi ES un starptautiskie partneri, kā arī pēc pretpasākumiem, kurus veikusi, piemēram, Krievija (3).
Lai mazinātu tūlītējo negatīvo sociālo un ekonomisko ietekmi, kas rodas Eiropas Savienībā, saglabātu saimnieciskās darbības un darbvietas un veicinātu strukturālos pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz jauno ekonomisko situāciju, kuru izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, liela nozīme ir dalībvalstu un ES iestāžu koordinētai ekonomikas reakcijai.
1.1.
Eiropas Savienības un starptautisko partneru noteiktās sankcijas
(8)
Pēc neprovocētās un nepamatotās agresijas, ko Krievija veikusi pret Ukrainu, Eiropas Savienības Padome ir vienojusies par vairākiem ierobežojošu pasākumu kopumiem.
(2) Ukraina ir ES ceturtais lielākais ārējais pārtikas piegādātājs un galvenais piegādātājs, kas nodrošina labību (52 % ES kukurūzas importa, 19 % mīksto kviešu importa), augu eļļas (23 %) un eļļas augus (22 %, galvenokārt rapsi – 72 %).
Pārtikas cenas pasaulē jau ir augstas, un, ņemot vērā situāciju, tās vēl varētu pieaugt.
(3) Piemēram, saskaņā ar WIPO Globālās preču zīmju datubāzes, WIPO Globālās dizainparaugu datubāzes un patentu datubāzes PatentSight datiem 2022. gada martā Krievijā bija spēkā aptuveni 150 000 preču zīmju, 2 000 rūpniecisko dizainparaugu un 44 000 patentu, kas ir ES uzņēmumu īpašumā.
ES uzņēmumu preču zīmes, kas ir aizsargātas Krievijā, galvenokārt skar šādas nozares: farmācija, kosmētika, autobūve, ķīmiskās un patēriņa preces, modes un luksuspreces.
Ņemot vērā neskaidro terminoloģiju Krievijas valdības 2022. gada 6. martā pieņemtajā Dekrētā Nr. 299 (sk.
1. zemsvītras piezīmi), ar ko groza patenta īpašniekam izmaksājamās kompensācijas metodiku, un ekonomisko risku, kādam ir pakļauti ES uzņēmumi un to nemateriālie aktīvi Krievijā, šādam pretpasākumam var būt plaša un kaitīga ietekme uz ES uzņēmumiem.