C 426/2
HR
Službeni list Europske unije
9.11.2022.
(4)
Geopolitička kriza koju je izazvala ruska agresija na Ukrajinu izrazito ozbiljno utječe i na poljoprivredu, industriju prerade hrane te sektor ribarstva i akvakulture.
Zbog visokih cijena energije dodatno se povećavaju cijene gnojiva.
Ograničenja uvoza gnojiva iz Rusije i Bjelarusa utječu i na opskrbu gnojivima.
Kriza će vjerojatno imati ozbiljne posljedice za opskrbu EU-a žitaricama (posebno kukuruzom i pšenicom) i uljaricama (suncokret, uljana repica) ili derivatima škroba iz Ukrajine i Rusije, što će dovesti do velikog povećanja cijena hrane za životinje.
Kombinirani učinak tih povećanja troškova energije, gnojiva, žitarica i ulja najizraženiji je u sektoru stočarstva (2).
Ukrajina je također važan proizvođač i izvoznik biljnih ulja (posebno suncokretova), stoga povećanja cijena tih proizvoda utječu na subjekte u sektoru prerade hrane, koji su prisiljeni tražiti alternativna rješenja.
(5)
Drugi razlog za zabrinutost jest nemogućnost nastavka dopreme proizvoda iz EU-a u Ukrajinu, a potencijalno i u Rusiju i Bjelarus, zbog ratne situacije ili sankcija.
Posljedice bi se mogle osjetiti prvenstveno u sektoru vina i jakih alkoholnih pića, prerađene hrane (uključujući prerađeno voće i povrće), čokolade, slatkiša, početne hrane za dojenčad i hrane za kućne ljubimce (u slučaju Rusije), voća i povrća (u slučaju Bjelarusa) te većine poljoprivrednih proizvoda (u slučaju Ukrajine).
(6)
Stanje pogoršava nagli porast troškova proizvodnje, djelomično zbog povećanja troškova dušičnih gnojiva potaknutog ekstremnim povećanjem cijene prirodnog plina, ali i zbog izravne potrošnje energije u procesima poljoprivredne proizvodnje.
Budući da su Rusija i Bjelarus važni proizvođači i izvoznici svih triju ključnih gnojiva (dušičnog, fosfornog i kalijeva), sankcije će dodatno povećati cijene gnojiva.
(7)
S obzirom na navedeno, Komisija je odlučila donijeti ovu Komunikaciju kako bi utvrdila kriterije za ocjenu spojivosti s unutarnjim tržištem mjera državne potpore koje države članice mogu poduzeti kako bi otklonile gospodarske posljedice ruske agresije na Ukrajinu i sankcija koje su nakon toga uveli EU i međunarodni partneri te protumjera koje je, primjerice, poduzela Rusija (3).
Koordinirani gospodarski odgovor država članica i institucija EU-a ključan je za ublažavanje neposrednih socijalnih i gospodarskih posljedica za EU, očuvanje gospodarske aktivnosti i radnih mjesta te olakšavanje strukturnih prilagodbi potrebnih kao odgovor na novu gospodarsku situaciju uzrokovanu ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu.
1.1.
Sankcije koje su uveli Europska unija i međunarodni partneri
(8)
Nakon ničim izazvane i neopravdane ruske agresije na Ukrajinu Vijeće Europske unije postiglo je dogovor o više paketa mjera ograničavanja.
(2) Ukrajina je četvrti po veličini vanjski dobavljač hrane za EU i ključni dobavljač žitarica (52 % uvoza kukuruza u EU, 19 % meke pšenice), biljnih ulja (23 %) i uljarica (22 %, posebno uljane repice: 72 %).
Cijene hrane na globalnoj razini već su visoke, a s obzirom na situaciju mogle bi dodatno porasti.
(3) Primjerice, prema globalnoj bazi podataka o žigovima Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO), globalnoj bazi podataka WIPO-a o dizajnu i bazi podataka PatentSight, u ožujku 2022.
u Rusiji je na snazi bilo oko 150 000 žigova, 2 000 industrijskih dizajna i 44 000 patenata koje drže poduzeća iz EU-a.
Žigovi poduzeća iz EU-a zaštićeni u Rusiji uglavnom se odnose na sljedeće sektore: farmaceutski proizvodi, kozmetika, automobili, kemijski proizvodi i potrošačka roba, modni artikli i luksuzna roba.
S obzirom na nejasnu terminologiju upotrijebljenu u izmjeni metodologije određivanja naknade koja se isplaćuje nositeljima patenata uvedene Uredbom br.
299 od 6. ožujka 2022. (vidjeti bilješku 1.), koju je donijela ruska vlada, te na gospodarsku izloženost poduzetnika iz EU-a i njihove nematerijalne imovine u Rusiji, takva protumjera može imati velike i štetne posljedice za poduzetnike iz EU-a.