C 421/18
SL
Uradni list Evropske unije
4.11.2022
Praktični primer: Država članica se odloči prerazporediti del sredstev določenega programa ESRR za prihodnja koledarska leta v Obzorje Evropa (14) s spremembo programa v skladu s členom 24 uredbe o skupnih določbah.
Komisija se strinja, da je bila prerazporeditev ustrezno utemeljena in v skladu s cilji programa, iz katerega bodo prerazporejena sredstva.
Ko da odbor za spremljanje svoje soglasje, Komisija potrdi spremembo programa.
Države članice in Komisija razpravljajo tudi o geografskem območju uporabe (ki ga določa ozemlje programa, iz katerega se prerazporejajo sredstva), predvideni uporabi prerazporejenih sredstev v okviru Obzorja Evropa (na ravni komponente Obzorja Evropa) in znesku prerazporejenih sredstev na podlagi ocenjene „absorpcijske sposobnosti“ (na primer z uporabo preteklih statističnih podatkov o sodelovanju navedene države/regije pri podobnih razpisih).
Država članica namerava uporabiti prerazporejena sredstva za financiranje predlogov MSP v okviru razpisa Pospeševalca EIC pod okriljem Obzorja Evropa.
To namerava storiti s sporazumi o nepovratnih sredstvih, ki jih je treba skleniti najpozneje do konca leta n+1 (tj. leta, ki sledi letu, v katerem so sredstva prerazporejena v Obzorje Evropa).
Sredstva se uporabljajo za financiranje predlogov MSP, predloženih v okviru Pospeševalca EIC, ki so bili ocenjeni po odločitvi države članice o prerazporeditvi denarja.
Obzorje Evropa (trenutno) krije vse dodatne administrativne stroške izvedbe prerazporeditve.
Ocena, ali je ta pristop mogoče ohraniti, bo opravljena kot del vmesnega pregleda programa.
Država članica lahko zaprosi za prerazporeditev nedodeljenih sredstev nazaj v ESRR do štiri mesece pred koncem leta n+1 (tj. do 31. avgusta).
To naredi tako, da zahteva spremembo programov, v katere bodo ta sredstva vključena.
Zahtevo mora odobriti Komisija.
Pravilo o sprostitvi obveznosti se bo začelo uporabljati v letu, v katerem so prevzete ustrezne proračunske obveznosti.
3.
Kumulativno financiranje
Kumulativno financiranje pomeni, da operacija/projekt prejme podporo iz več kot enega sklada, programa ali instrumenta (to vključuje sklade z deljenim upravljanjem in tudi sklade z neposrednim upravljanjem) za isto postavko stroškov/izdatkov.
Kot velja za druge mehanizme sinergije, kumulativno financiranje ni samodejno.
Namesto tega je to možnost, ki jo lahko raziščejo organi upravljanja za kohezijsko politiko in organ, ki dodeljuje nepovratna sredstva za neposredno upravljane programe EU.
Kumulativno financiranje se lahko uporabi samo s soglasjem vseh vpletenih strani (tj. organov upravljanja in organa, ki dodeljuje sredstva za neposredno upravljane programe EU).
Zadevna zakonodaja
Povezana zakonodaja
Uredba o skupnih določbah
Člen 63(9)
Uredba o programu Obzorje Evropa
Člen 15(4)
Program Digitalna Evropa
Člen 23(1) (1)
(1) Opozoriti je treba, da člen 23(1) uredbe o programu Digitalna Evropa in npr. člen 19(1) uredbe o IPE2 vsebujeta določbe, enake členu 15(4) uredbe o programu Obzorje Evropa.
To omogoča uskladitev izvedbenih ureditev v zvezi s kumulativnim financiranjem med temi programi.
Politični premisleki/potencialne koristi Kumulativno financiranje omogoča porazdelitev finančnega bremena operacije in obravnavo morebitnih proračunskih omejitev (npr. tistih, ki izhajajo iz nižjih stopenj financiranja instrumenta), saj lahko omogoči do stoodstotno financiranje projekta sinergije iz proračuna EU, če se upoštevajo ustrezna pravila o državni pomoči.
Omogoča tudi podporo nacionalnim prispevkom, zlasti v manj razvitih državah članicah in regijah.
Kumulativno financiranje lahko združuje tudi sredstva iz različnih instrumentov EU v okviru neposrednega in deljenega upravljanja ter omogoča stoodstotno financiranje iz sredstev EU.
Kumulativno financiranje torej ponuja priložnost za krepitev povezav med komplementarnimi prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij v okviru razpisov Obzorja Evropa in programov ESRR (in povezane S3).
(14) V mejah člena 26(1) uredbe o skupnih določbah.