2022.11.4.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 421/37
A régiók a jövőbeli nemzeti rákközpontokon keresztül minden tagállamban részt vesznek majd a végrehajtásban.
A fentiek révén könnyebbé válik: 1. a rákkal kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések és beruházások közötti szinergiák azonosítása révén a küldetés műveleteinek az uniós, nemzeti, regionális és helyi szint közötti integrálása, 2. az érintett nemzeti szereplők és érdekelt felek olyan mértékű bevonása, amely túlmutat a K+I-n és az egészségügyi rendszereken, és célja a rák elleni küzdelem releváns területeinek (például foglalkoztatás, oktatás) lefedése, 3. a rákról folytatott szakpolitikai párbeszédek végrehajtása, valamint 4. a polgárok szerepvállalása.
Az óceánjaink és vizeink helyreállítására irányuló uniós küldetés A küldetés stratégiai célkitűzése, hogy a tengeri és édesvízi ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelme és helyreállítása, az óceánok, tengerek és vizek szennyezésének megelőzése és felszámolása, valamint az uniós kék gazdaság karbonsemle­ gességének és körforgásos jellegének előmozdítása révén 2030-ig helyreállítsa óceánjaink és vizeink egészségét.
Különös hangsúlyt kap a területi alapú „világítótornyok” révén megvalósuló regionális szerepvállalás.
Ezek olyan kutatási és innovációs projektportfóliókat jelentenek, amelyek az alábbi négy nagy európai medencében transzformatív megoldások kifejlesztésére és alkalmazására irányulnak: az Atlanti-óceán és az Északi-sarkvidék medencéje; a Balti-tenger és az Északitenger medencéje; a Földközi-tenger medencéje; a Duna és Fekete-tenger medencéje.
A küldetés végrehajtására két szakaszban kerül sor: megoldások kidolgozása és tesztelése (2021–2024), valamint e műveletek bevezetése és fejlesztése (2025-től).
Míg a Bizottság közel 350 millió EUR-t különített el a Horizont Európa programból a 2021–2023-as időszakra az első szakasz támogatására, a további kötelezettségvállalások és költségvetések köz- és magánszereplők általi mozgósítása – többek között az ERFA-n keresztül – kulcsfontosságú lesz a küldetés célkitűzéseinek eléréséhez.
A „társult régiók” fogalma beépül a küldetési munkaprogram valamennyi vonatkozó tevékenységébe. „Társult régiók”: ökoszisztémákkal rendelkező olyan területek, amelyek profitálhatnak a demonstrációs tevékenységekből (pl. szomszédos régiók és/vagy egy másik tengeri medencében található régiók) és/vagy olyan kevésbé fejlett régiók, amelyeknek a különböző projektek keretében kidolgozott innovatív megoldások végrehajtásához kapacitásépítésre van szükségük.
Ezek a régiók pénzügyi támogatásban részesülnek, hogy bemutassák az innovatív megoldások megvalósíthatóságát, reprodukál­ hatóságát és fejleszthetőségét.
Az ERFA előmozdíthatná az innovatív megoldások regionális szintű végrehajtását.
A küldetési charta összegyűjti a vállalásokat/fellépéseket, és összefogja az érdekelt felek teljes körét, a tagállamoktól és a társult országoktól a régiókig és a helyi önkormányzatokig, magánszervezetekig, nem kormányzati szervezetekig és polgárokig.
Klímasemleges és intelligens városok uniós küldetés A küldetés célja, hogy az európai klímasemleges és intelligens városok száma 2030-ig elérje legalább a 100-at, és ezek a városok kísérleti és innovációs központokként működjenek annak érdekében, hogy 2050-re valamennyi európai város klímasemlegessé válhasson.
A városok által ösztönzött megközelítése és a helyi alapú megoldásokra előnyben részesítése révén hozzájárul az EU ERFA azon szakpolitikai célkitűzéséhez, hogy megvalósuljon egy zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású átalakulás, amely egy nettó nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és reziliens Európa irányába mutat, és ennek érdekében előmozdítja a tiszta és igazságos energetikai átmenetet, a zöld és kék beruházásokat, a körforgásos gazdaságot, az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást, a kockázatmegelőzést és -kezelést, valamint a fenntartható városi mobilitást.
Hozzájárul továbbá a polgárközelibb Európa szakpolitikai célkitűzéshez azáltal, hogy előmozdítja valamennyi területtípus fenntartható és integrált fejlődését, ösztönzi a helyi kezdeményezéseket, továbbá területi, városi és helyi közösségi szinten – az e szinteken jelentkező különböző kihívások kezelése érdekében – támogatja a testre szabott beruházási stratégiákat, és kiaknázza e területek, városok és helyi közösségek fejlődési potenciálját.
Egy szándéknyilatkozati felhívás keretében felkérték a városokat, hogy regisztrálják azon szándékukat, miszerint 2030-ra klímasemlegessé kívánnak válni.
A részvételi szándéknyilatkozatokat a városok ambíciói, felkészültségi szintje, a klímasemlegesség iránti és a szennyezés csökkentését célzó jelenlegi és tervezett elkötelezettségük, valamint a polgárok és az érdekelt felek városi klímatervbe való bevonása iránti elkötelezettségük alapján értékelték.
A kiválasztott városokat arra kérték fel, hogy a küldetési platform támogatásával dolgozzák ki a klímasemleges városra vonatkozó megállapodásokat.
Ezeket a megállapodásokat, mivel jogilag nem kötelező erejű eszközökről van szó, a városok, a nemzeti/regionális hatóságok, az érdekelt felek és a Bizottság részvételével, innovatív közös alkotási folyamat során fogják létrehozni.
A megállapodások igazodnak a regionális intelligens szakosodási stratégiához, és a városokat tekintik – a tényleges szükségleteik alapján – a küldetés vezetőinek.
Ágazatokon átívelő, keresletalapú és alulról építkező olyan megközelítés formálódik, amely konkrét kötelezettségvállalásokat tartalmaz majd a klímasemlegességgel kapcsolatos innovatív és intelligens megoldások valamennyi érintett ágazatban történő bevezetésére és fejlesztésére vonatkozóan.
A klímasemleges városra vonatkozó megállapodásokban megfogalmaznak egy elfogadott alapkoncepciót; ismertetik, hogy mikén tervezi a város 2030-ig teljesíteni ezeket a kötelezettségvállalásokat; valamint felvázolnak egy beruházási tervet, amely megjelöli a megfelelő finanszírozási forrásokat.