2022.11.4.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 421/9
Ez a megközelítés új lehetőségeket teremt az innováció valamennyi régióban történő elősegítésére, valamint arra, hogy a kevésbé fejlett és peremterületek jobban integrálódhassanak az Európai Kutatási Térségbe (a továbbiakban: EKT) és az európai innovációs ökoszisztémába (EIE).
A kutatásra és innovációra vonatkozó új Európai Kutatási Térségről szóló bizottsági közlemény (3) az Európai Kutatási Térség létrehozásának fontos lépése volt.
Az EKT célja, hogy kiválóságot építsen, a kutatók között határokon átnyúló együttműködést alakítson ki, a kulcsfontosságú stratégiai területeken megvalósítsa a kritikus tömeget, valamint lehetővé tegye a kutatók áthelyezését, és végső soron megteremtse a kutatás és innováció nyitott, egységes piacát.
A közleményben felvázolt új, előretekintő tervben négy szakpolitikai célkitűzésből álló ambiciózus csomag szerepel – a beruházások és a reform priorizálása; a kiválósághoz való hozzáférés javítása, valamint a kutatási és innovációs rendszerek megerősítése az EU egészében; annak biztosítása, hogy a vállalkozások jobban hozzáférjenek az új kutatási és innovációs eredményekhez; valamint a nemzeti politikák integrációjának elmélyítése.
Ezen túlmenően a Bizottság 2021. július 16-án javaslatot fogadott el az európai kutatási és innovációs paktumról szóló tanácsi ajánlásra (4) vonatkozóan.
Az ajánlás számos olyan kiemelt területet határoz meg, amelyeken az Európai Kutatási Térség támogatására irányuló együttes fellépés szükséges.
Ezek közé tartozik a digitális és zöld átállás kihívásaira való reagálás terén történő együttműködés (például a Horizont Európa keretébe tartozó küldetések és európai partnerségek végrehajtása során).
A szinergiákat a K+I szempontjából releváns programok irányító hatóságai alapozzák meg, amelyek ismerik egymást és programjaikat.
További alapot jelentenek a nemzeti kutatási és innovációs képviselők is, akik ismerik a Horizont Európa prioritásait és fellépéseit (például az új küldetéseket és partnerségeket), valamint az intelligens szakosodás regionális prioritásait.
Ezek a prioritások és fellépések kiváló referenciapontot jelentenek a kiegészítő jelleg kialakításához.
A K+Ikeret és a kohéziós programok közötti szinergiák maximalizálhatják a K+I-beruházások összegét, minőségét és hatását azáltal, hogy egymást kiegészítő stratégiai tervek készülnek, és különböző finanszírozási források felhasználására kerül sor (összhangban az egyes programok/alapok egyedi célkitűzéseivel).
Az intelligens szakosodási stratégiák (a továbbiakban: S3) döntő fontosságúak az intelligens növekedéssel kapcsolatos uniós szintű eszközökkel (különösen a Horizont Európával) való szinergiák szempontjából.
Az S3-prioritások alulról felfelé történő meghatározása megkönnyíti, hogy más tagállamokban partnereket lehessen találni a kapcsolódó témákban és értékláncokban való együttműködés céljából.
Az ERFA tekintetében a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) (5) 11. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii.
alpontja értelmében a tagállamoknak a stratégiai partnerségi megállapodásaikban a következőket kell meghatározniuk: „a partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó alapok [...], valamint az egyéb uniós eszközök közötti kiegészítő jelleg és szinergiák [...], valamint adott esetben a Horizont Európa keretében finanszírozott projekteket.”
Hasonlóképpen, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii.
alpontja minden kohéziós politikai program esetében előírja a fő kihívások összefoglalását, figyelembe véve a beruházási igényeket, valamint a kiegészítő jelleget és a támogatás más formáival való szinergiát.
Minden esetben az irányító hatóságok feladata eldönteni, hogy alkalmaznak-e szinergiamechanizmusokat.
A SZINERGIÁK TÍPUSAI 1.
Kiválósági pecsét
A kiválósági pecsét egy minőségi védjegy, amelyet a Bizottság olyan pályázatnak ítél oda, amelyet valamely uniós eszköz keretében versenypályázati felhívásra nyújtottak be, és amelyről úgy ítélték meg, hogy megfelel az adott uniós eszköz minőségi minimumkövetelményeinek, de amely költségvetési korlátok miatt nem volt finanszírozható.
A kiválósági pecsét azt jelzi, hogy egy projekt jó jelölt lehet arra, hogy más uniós vagy nemzeti finanszírozási forrásokból támogatásban részesüljön.
A Horizont Európa kiválósági pecsét elismeri a pályázat értékét, és segíti a többi finanszírozó szervet abban, hogy figyelembe tudják venni a Horizont Európa keretében elvégzett értékelést.
A kiválósági pecsét például a Horizont Európa Európai Innovációs Tanács (EIC) Akcelerátorprogramja (a korábbi kkv-támogató eszköz), az EIC átmeneti tevékenységek, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), a Partnerségalakítás és az Európai Kutatási Tanács (EKT) által támogatott ötlet-életképességi cselekvések keretében benyújtott pályázatoknak ítélhető oda.
(3) COM(2020) 628 final, 2020. szeptember 30.
(4) COM(2021) 407 final.
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).