4.11.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 421/37
Alueet osallistuvat täytäntöönpanoon kunkin jäsenvaltion tulevien kansallisten syöpäkeskusten kautta.
Keskukset helpottavat 1) mission toimien yhdenmukaistamista, kun ne etsivät synergioita EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tehtävien syöpään liittyvien poliittisten aloitteiden ja investointien välillä, 2) kansallisten toimijoiden ja sidosryhmien osallistumista tutkimus- ja innovointi- sekä terveydenhoitojärjestelmien ulkopuolella, jotta voidaan kattaa syöväntorjunnan kannalta merkitykselliset alat (kuten työllisyys ja koulutus), 3) syöpää koskevien poliittisten vuoropuhelujen käymistä ja 4) kansalaisten osallistamistoimia.
Valtamerien ja vesistöjen ennallistamista koskeva EU:n missio Mission strategisena tavoitteena on ennallistaa valtamerien ja vesistöjen tila vuoteen 2030 mennessä suojelemalla ja ennallistamalla merien ja makean veden ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta, ehkäisemällä ja poistamalla valtamerien, merien ja vesistöjen saastumista sekä edistämällä EU:n sinisen talouden hiilineutraaliutta ja kiertotaloutta.
Alueelliseen osallistumiseen kiinnitetään erityistä huomiota aluepohjaisten kärkihankkeiden kautta.
Ne on suunniteltu tutkimuksen ja innovoinnin ”hankesalkuiksi”, joiden avulla kehitetään ja otetaan käyttöön muutosta edistäviä ratkaisuja neljällä merkittävällä eurooppalaisella vesistöalueella, jotka ovat Atlantin ja arktinen vesistöalue, Itämeren ja Pohjanmeren vesistöalue, Välimeren vesistöalue sekä Tonava-joen ja Mustanmeren vesistöalue.
Missio toteutetaan kahdessa vaiheessa: ratkaisujen kehittäminen ja pilotointi (2021–2024) sekä näiden toimien käyttöönotto ja laajentaminen (vuodesta 2025 alkaen).
Vaikka komissio on osoittanut Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ensimmäisen vaiheen tukemiseen vuosiksi 2021–2023 lähes 350 miljoonaa euroa, julkisten ja yksityisten toimijoiden lisäsitoumusten ja -määrärahojen hankkiminen muun muassa EAKR:n kautta on ratkaisevan tärkeää mission tavoitteiden saavuttamiseksi.
”Assosioituneiden alueiden” käsite sisältyy kaikkiin mission työohjelman toimiin.
Assosioituneet alueet ovat alueita, joiden ekosysteemit voivat hyötyä demonstrointitoimista (esimerkiksi naapurialueet ja/tai toisen merialueen alueet) ja/tai vähemmän kehittyneitä alueita, joiden on kehitettävä valmiuksia panna täytäntöön eri hankkeissa kehitettyjä innovatiivisia ratkaisuja.
Nämä alueet hyötyvät taloudellisesta tuesta innovatiivisten ratkaisujen toteutettavuuden, toistettavuuden ja laajentamisen esittelemiseksi.
EAKR voi edistää innovatiivisten ratkaisujen täytäntöönpanoa alueellisella tasolla.
Mission peruskirjaan kerätään sitoumuksia ja toimia, ja sen avulla kootaan yhteen kaikki osapuolet jäsenvaltioista ja assosioituneista maista alueisiin ja paikallisviranomaisiin, yksityisiin tahoihin, kansalaisjärjestöihin ja kansalaisiin.
Ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskeva EU:n missio Missiolla pyritään tekemään vähintään 100:sta eurooppalaisesta kaupungista ilmastoneutraali ja älykäs vuoteen 2030 mennessä ja varmistamaan, että nämä kaupungit toimivat kokeilu- ja innovointikeskuksina, jotta kaikista eurooppalaisista kaupungeista voi tulla ilmastoneutraaleja vuoteen 2050 mennessä.
Mission kaupunkikeskeisellä lähestymistavalla ja paikkalähtöisiin ratkaisuihin keskittymisellä edistetään EAKR:n toimintapoliittista tavoitetta saavuttaa vihreämpi, vähähiilinen nollahiilitaloutta kohti siirtyvä ja sopeutumiskykyinen Eurooppa edistämällä puhdasta ja oikeudenmukaista energiasiirtymää, vihreitä ja sinisiä investointeja, kiertotaloutta, ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista, riskien ennaltaehkäisyä ja hallintaa sekä kestävää kaupunkiliikennettä.
Sillä edistetään myös toimintapolitiikan tavoitteeksi asetettua lähempänä kansalaisia olevaa EU:ta edistämällä kaikentyyppisten alueiden kestävää ja integroitua kehitystä ja erilaisia paikallisia aloitteita, tukemalla räätälöityjä investointistrategioita aluetasolla, kaupungeissa ja paikallisyhteisöissä niiden monenlaisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä hyödyntämällä niiden kehityspotentiaalia.
Missiossa kehotettiin kiinnostuksenilmaisupyynnön avulla kaupunkeja ilmoittamaan aikomuksestaan saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2030 mennessä.
Kiinnostuksenilmaisuja arvioitiin seuraavien tekijöiden perusteella: kaupunkien tavoitteet, niiden valmiustaso, niiden nykyinen ja suunniteltu sitoutuminen ilmastoneutraaliuteen ja saastumisen vähentämiseen sekä niiden sitoutuminen siihen, että kansalaiset ja eri sidosryhmät otetaan mukaan kaupungin ilmastosuunnitelman valmisteluun ja toteutukseen.
Valittuja kaupunkeja kehotetaan laatimaan ilmastokaupunkisopimus missiofoorumin tuella.
Ilmastokaupunkisopimus, joka ei ole oikeudellisesti sitova väline, laaditaan hyödyntämällä innovatiivista yhteiskehittämisprosessia, johon osallistuvat kaupungit, kansalliset/alueelliset viranomaiset, asiaankuuluvat sidosryhmät ja komissio.
Se on yhdenmukainen alueellisen älykkään erikoistumisen strategian kanssa eli prosessia johtavat kaupungit itse, jotka toimivat todellisten tarpeidensa pohjalta.
Kyseessä on monialainen, kysyntään perustuva ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa, jossa sitoudutaan ottamaan käyttöön ja laajentamaan innovatiivisia ja älykkäitä ratkaisuja, jotka liittyvät ilmastoneutraaliuteen kaikilla kyseeseen tulevilla aloilla.
Ilmastokaupunkisopimus sisältää sovitun lähtötason, sen, miten kaupunki aikoo panna nämä sitoumukset täytäntöön vuoteen 2030 mennessä, ja investointisuun­ nitelman, jossa mainitaan kyseeseen tulevat rahoituslähteet.