4.11.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 421/39
2.
LISA
Kumulatiivse rahastamise näide seoses muude otsese eelarve täitmisega rakendatavate rahastamisva­ henditega (programm „Digitaalne Euroopa“) Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste koostoime rahastamine programmi „Digitaalne Euroopa“ raames Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused on ELi ning liikmesriikide ja programmiga „Digitaalne Euroopa“ liitunud riikide ühisinvesteering.
See kajastub programmis „Digitaalne Euroopa“ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/694) kirjeldatud kaheetapilises valikuprotsessis.
Kõigepealt valivad liikmesriigid välja kandidaatüksused ja koostavad nende nimekirja.
Sellest nimekirjast valib komisjon teises etapis välja need üksused, mis moodustavad Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku.
Valik põhineb asjakohasuse, rakendamise ja mõju kriteeriumidel, kuid arvesse võetakse ka geograafilisi, valdkondlikke ja tehnoloogilisi eesmärke ning iga riigi käsutuses olevat eelarvet.
Programmist „Digitaalne Euroopa“ kaasrahastatakse valitud toetusi kuni 50 % ulatuses ja liikmesriigid võivad ülejäänud osa kaasrahastada ERFi kaudu.
(Nad võivad kasutada ka muud riigi avaliku või erasektori rahastamist).
Selles praktilises näites selgitatakse peamisi samme, mis on vajalikud Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuse koostoime rahastamiseks programmi „Digitaalne Euroopa“ ja ERFi abil.
Komisjoni hinnangul hakkab seda kasutama umbes 70 „seotud meedet“, millega rakendatakse Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuseid.
Kuna iga Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus on piirkondlik, on teada, milline korraldusasutus vastutab ühise juhtimise eest.
Esimene samm – ettevalmistus.
Vastutav eelarvevahendite käsutaja kooskõlastab ja teeb koostööd korraldusasutusega, kes vastutab meetme eest jagatud eelarve täitmisega fondi raames, eelkõige selleks, et tagada rahastamismäärade kooskõlastamine nii, et kombineeritud rahastamine ei ületaks 100 % hinnangulistest rahastamiskõlblikest kuludest. — Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat on korraldanud kogu protsessi selgitamiseks kohtumise nende seotud meetmete võtmises osalevate liikmesriikidega ja nende korraldusasutustega.
Teine samm – kahe meetme sidumine.
Otsese eelarve täitmisega rakendatav meede nimetatakse „koostoimemeetmeks“ kas toetuse ettevalmistamise ajal või pärast toetuslepingu allkirjastamist toetuslepingu muutmise kaudu.
Jagatud eelarve täitmisega meede seotakse otsese eelarve täitmisega rakendatava meetmega (näiteks liikmesriik – korraldusasutus – projektikonkursi number – projekti number). — See on ette nähtud toetuse ettevalmistamise protsessis ja sellest teatati ka konkursikutses.
Kolmas samm – toetuslepingu sõlmimine ja eelmaksed.
Toetusesaaja sõlmib kaks eraldi toetuslepingut: (1) otsese eelarve täitmise alla kuuluv toetusleping ja jagatud eelarve täitmise alla kuuluv toetusleping.
Toetusi andvad asutused tagavad, et kombineeritud rahastamismäärad ei ületa 100 % rahastamiskõlblikest kuludest.
Toetusi andvad asutused peaksid võimalikult suures ulatuses kooskõlastama ka kahe toetuse rahastamiskõlblikkuse perioodi, projektide kestuse, aruandeperioodid ja heakskiitmise tähtajad. — Otsese eelarve täitmise alla kuuluva toetuslepingu kohased eelmaksed toimuvad tavapäraselt.
Jagatud eelarve täitmise alla kuuluva toetuse raames tehakse eelmakseid, kui see on sätestatud kohaldatavates siseriiklikes eeskirjades.
(1) Nn toetuse tingimusi käsitlev dokument, vt ühissätete määruse artikli 73 lõige 3.