4.11.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 421/37
Piirkonnad kaasatakse rakendamisse tulevaste riiklike vähktõvekeskuste kaudu igas liikmesriigis.
Need hõlbustavad 1) missiooni tegevuse lõimimist, selgitades välja koostoime vähktõvega seotud poliitikaalgatustes ja investeeringutes ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel, 2) asjaomaste riiklike osalejate ja sidusrühmade kaasamist, mis ulatub kaugemale teadusuuringute ja innovatsiooni ning tervishoiusüsteemidest, et hõlmata vähktõvevastase võitluse asjakohaseid valdkondi (nt tööhõive, haridus), 3) poliitilise dialoogi pidamist vähktõve teemal ning 4) kodanike kaasamist.
ELi ookeanide ja veekogude taastamise missioon Missiooni strateegiline eesmärk on taastada ookeanide ja veekogude tervislik seisund 2030. aastaks, kaitstes ja taastades mere- ja mageveekogude ökosüsteeme ja elurikkust, ennetades ja kõrvaldades ookeanide, merede ja veekogude reostust ning edendades ELi sinise majanduse CO2-neutraalsust ja ringmajandust.
Erilist tähelepanu pööratakse piirkondlikule kaasamisele piirkonnapõhiste juhtalgatuste kaudu.
Need on kavandatud teadusja innovatsiooniprojektide portfellidena, mille eesmärk on töötada välja ja rakendada ümberkujundavaid lahendusi neljas peamises Euroopa vesikonnas: Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere vesikond, Läänemere ja Põhjamere vesikond, Vahemere vesikond, Doonau jõe ja Musta mere vesikond.
Missiooni rakendatakse kahes etapis: lahenduste väljatöötamine ja katsetamine (2021.–2024. aasta) ning nende tegevuste kasutuselevõtt ja laiendamine (alates 2025. aastast).
Kuigi komisjon on ajavahemikuks 2021–2023 eraldanud programmi „Euroopa horisont“ raames peaaegu 350 miljonit eurot esimese etapi toetamiseks, on missiooni eesmärkide saavutamiseks väga oluline avaliku ja erasektori osalejate poolne täiendavate kohustuste võtmine ja nende eelarvete kaasamine, sealhulgas ERFi kaudu.
Seotud piirkondade kontseptsioon on lisatud missiooni tööprogrammi kõigisse asjakohastesse tegevustesse.
„Seotud piirkonnad“ on piirkonnad, mille ökosüsteemid võivad saada kasu tutvustustegevusest (nt naaberpiirkonnad ja/või piirkonnad teises vesikonnas), ja/või vähemarenenud piirkonnad, kus on vaja tõsta erinevate projektide raames välja töötatud uuenduslike lahenduste rakendamise suutlikkust.
Need piirkonnad saavad rahalist toetust, et näidata uuenduslike lahenduste teostatavust, korratavust ja laiendatavust.
ERF võiks soodustada uuenduslike lahenduste rakendamist piirkondlikul tasandil.
Missiooni hartasse koondatakse kohustused/tegevused ning see toob kokku kõik huvitatud osapooled alates liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest kuni piirkondade ja kohalike ametiasutuste, eraettevõtete, vabaühenduste ja kodanikeni.
ELi kliimaneutraalsete ja arukate linnade missioon Missiooni eesmärk on luua 2030. aastaks vähemalt 100 kliimaneutraalset ja arukat Euroopa linna ning tagada, et need linnad toimivad eksperimentaal- ja innovatsioonikeskustena, mille toel saavad kõik Euroopa linnad muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks.
Oma linnapõhise lähenemisviisiga ja keskendumisega kohapõhistele lahendustele aitab see saavutada ERFi poliitikaeesmärki tagada keskkonnahoidlikum, vähese CO2 heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanu­ võimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda.
Samuti aitab see saavutada poliitikaeesmärki tagada kodanikele lähemal olev Euroopa, edendades igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi ja toetades territoriaalsel tasandil, linnades ja kohalikes kogukondades kohandatud investeerimisstrateegiaid, et lahendada nende erinevaid probleeme ja kasutada ära nende arengupotentsiaali.
Missioon kutsus osalemiskutse kaudu linnu üles registreerima oma kavatsus saada 2030. aastaks kliimaneutraalseks.
Huviavalduste hindamisel lähtuti linnade eesmärkidest, nende valmisoleku tasemest, nende jätkuvatest ja kavandatud kohustustest seoses kliimaneutraalsuse saavutamise ja saaste vähendamisega ning kohustusest kaasata kodanikud ja asjaomased sidusrühmad linna kliimakavasse.
Valitud linnadele tehakse ettepanek sõlmida missiooniplatvormi toetusel kliimaneutraalse linna leping.
Kliimaneutraalse linna leping, mis ei ole õiguslikult siduv dokument, koostatakse uuenduslikus koosloomeprotsessis, mille osalevad linnad, riiklikud/piirkondlikud asutused, asjaomased sidusrühmad ja komisjon.
See on kooskõlas piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegiaga ja annab linnadele juhtrolli vastavalt nende tegelikele vajadustele.
Tegemist on sektoriülese, nõudluspõhise ja alt üles suunatud lähenemisviisiga, mis näeb ette konkreetsed kohustused rakendada ja laiendada uuenduslikke ja arukaid lahendusi seoses kliimaneutraalsusega kõigis asjaomastes sektorites.
Kliimaneutraalse linna leping sisaldab kokkulepitud lähtetaset, linna kavandatud samme nende kohustuste täitmiseks 2030. aastaks ja investeerimiskava koos asjakohaste rahastamisallikatega.