31.10.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 418/39
— Komisija esot pieļāvusi divkāršu kļūdu, novērtējot TANPP 3: i) Komisija esot pieļāvusi kļūdu, bez faktiska pamata – kas izrietētu no revīzijas laikā veiktām pārbaudēm uz vietas – pieņemdama, ka pārbaudes izlasē ietverto saimniecību zemes gabalos ir sastopamas savvaļas augu sugas, attiecībā uz kurām bija jāpieņem aizsardzības plāni; ii) Komisija esot pieļāvusi kļūdu, pieprasīdama, lai lauksaimnieki un lopkopji tieši izpildītu Direktīvas [92/43/EEK] II pielikuma prasības, lai gan nav plānu, kuros jau būtu noteikts, kādi aizsardzības pasākumi šādā gadījumā ir vajadzīgi; iii) Komisija esot pieļāvusi kļūdu, uzskatīdama, ka esot bijis iespējams lauksaimniekiem piemērot sodus par iespējamu tiešu direktīvas neizpildi, un ka sodu nenoteikšana esot radījusi finansiālu kaitējumu Savienībai.
— III.3.
Kļūda vērtējumā un samērīguma neievērošana, secinot, ka pārbaudēs tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību Nr. 7 un Nr. 8 (TANPP 7 un TANPP 8) identificēšanai ir pieļauti sistēmiski trūkumi.
— Saistībā ar identifikāciju (TANPP 7 un TANPP 8) Komisija esot pieļāvusi kļūdu: i) neievērodama sodu samērīguma principu, jo uzskatīja, ka Castilla y León iestādēm bija jānosaka sodi lauksaimniekiem, ja tiem piederēja dzīvnieki, kam bija tikai viena krotālija (nevis divas, kā paredzēts tiesību aktos), neatkarīgi no tā, kāds bija trūkstošo krotāliju skaits; ii) uzskatīdama, ka tāda Savienības tiesību pamatprincipa kā sodu samērīgums piemērošana ir atkarīga no valsts iestāžu veiktas īstenošanas; iii) neņemdama vērā, ka, veicot kontroli, Spānijas iestādes bija veikušas pārbaudes, kuru rezultāts bija vismaz līdzvērtīgs tam, kāds būtu iegūts, ja būtu piemērota pielaide 20 % apmērā no krotālijām, ko Komisija akceptē attiecībā uz citām dalībvalstīm.
— Saistībā ar reģistru (TANPP 7 un TANPP 8) Komisija esot pieļāvusi kļūdu: i) piešķirdama nesamērīgu nozīmi trūkumam, jo, izmantojot BDGN, Komisija varēja atkārtoti veikt pārbaudes un konstatēt dzīvnieku skaitu saimniecībās; ii) neņemdama vērā, ka, neskatoties uz apgalvotajiem pārbaužu trūkumiem, revīzijā netika konstatēti gadījumi, kad lauksaimnieks būtu izdarījis pārkāpumus, par kuriem var piemērot sodus, un tādējādi nevarēja arī būt bijis nodarīts kaitējums Savienības finanšu interesēm.
— III.4.
Kļūda vērtējumā un pārmērīgi lielas nozīmes piešķiršana iespējamajam Regulas (ES) Nr. 809/2014 (3) 72. panta [1. punkta] b) apakšpunkta ii) daļā paredzētās vispārējās prasības elementam.
— Komisija esot pieļāvusi kļūdu, jo: i) saņēmēja paraksts nebija prasība, kas izvirzīta Komisijas Īstenošanas regulas Nr. 809/2014 72. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā; ii) zemes gabalu saraksts jau bija ietverts vienlaicīgi veiktās pieļaujamības pārbaudes aktos, tāpēc nepastāvēja finansiāls risks Savienības budžetam; turklāt tas nav skaidri prasīts minētajā Komisijas īstenošanas regulā; iii) tas, ka nebija sīkas informācijas par ainavas iezīmēm, jau bija ielādēts planšetdatorā pirms pārbaudēm, un Komisija nav pierādījusi, ka tas, ka nebija elementu, kuros nav izdarītas izmaiņas, nozīmē lielāku pārkāpumu izdarīšanas vai neatklātu pārkāpumu esamības risku.
— III.5.
Nepamatots tāda riska vērtējuma noraidījums, kas ir balstīts uz 2018. gadā veikto pārbaužu rezultātu ekstrapolēšanu.
— Komisija nepamatoti ab initio ir noraidījusi riska aprēķinu, kas ir balstīts uz 2018. gadā veikto pārbaužu ekstrapolāciju, i) noliegdama riska aprēķina metodes uzticamību, ii) apgalvodama, ka riska aprēķins nav balstīts uz reprezentatīvu tādas ģenerālkopas izlasi, attiecībā uz kuru pastāv risks, un iii) apgalvodama, ka nav iespējams atkārtoti veikt pārbaudes.
— III.6.
Secinājumi par samērīguma trūkumu, Savienības budžetam esošo risku vērtējot ar vienotas likmes aplēsi, tā vietā, lai veiktu ekstrapolāciju, kas vairāk atbilst konstatētajiem riskiem.
— Komisija esot pieļāvusi kļūdu: i) neņemdama vērā, ka vienotas likmes korekcijas pēc savas iedabas ir ārkārtas pasākums; ii) apgalvodama, ka vienotas likmes korekcija ir (precīzs un izsmeļošs) fondiem pastāvošā riska aprēķins, kas nav salīdzināms ar šajā gadījumā piedāvāto ekstrapolāciju; iii) pārspīlēdama kontroles sistēmas trūkumu finansiālās sekas; iv) vispārinādama atsevišķu pārbaužu rezultātus un pasniegdama tos kā trūkumus, kas iespējami ietekmē visu saņēmēju ģenerālkopu, tādējādi piemērojot vienotas likmes finanšu korekciju.