2022.10.31.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 418/39
— A Bizottság kettős hibát követett el a JFGK 3 értékelése során: i. a Bizottság tévesen – anélkül, hogy arra az audit során végzett helyszíni ellenőrzések bármilyen ténybeli alapot szolgáltattak volna – abból indult ki, hogy az ellenőrzési mintában szereplő mezőgazdasági üzemek parcelláin olyan vadon élő növényfajok léteznek, amelyek tekintetében természetvédelmi terveket kellett volna elfogadni; ii. tévesen követeli meg a mezőgazdasági termelőktől és állattenyésztőktől, hogy közvetlenül tartsák be az irányelv II. mellékletét, anélkül hogy léteznének olyan tervek, amelyek előre meghatároznák az adott esetben szükséges védelmi intézkedéseket; iii. a Bizottság tévesen úgy véli, hogy lehetséges lett volna szankciókat kiszabni a mezőgazdasági termelőkkel szemben az irányelv állítólagos közvetlen megsértése miatt, és hogy a szankciók hiánya pénzügyi kárt okozott az Uniónak.
— III.3.
Értékelési hiba és az arányosság hiánya azon megállapítással kapcsolatban, hogy a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények 7 és 8 (JFGK 7 és JFGK 8) szerinti azonosításra vonatkozó ellenőrzéseket rendszerszintű hiányosságok jellemzik.
— Az azonosítást illetően (JFGK 7 és JFGK 8) a Bizottság téved, i. mivel nem vette figyelembe a szankciók arányosságának elvét, amikor megállapította, hogy Kasztília és León hatóságainak szankcionálniuk kellett volna a mezőgazdasági termelőket abban az esetben, ha voltak olyan állatok, amelyek (a rendeletben előírt kettő helyett) csak egy füljelzővel rendelkeztek, függetlenül a hiányzó füljelzők számától; ii. mivel úgy ítélte meg, hogy az uniós jog olyan alapelvének alkalmazása, mint a szankciók arányossága, a nemzeti hatóságok általi végrehajtástól függ; iii. mivel nem vette figyelembe azt, hogy a spanyol hatóságok a helyszíni ellenőrzések során olyan ellenőrzéseket végeztek, amelyek legalább olyan eredménnyel jártak, amely egyenértékű a többi tagállam esetében a füljelzőkkel kapcsolatban a Bizottság által elfogadott 20 %-os tűréshatár alkalmazásából eredő eredménnyel.
— A nyilvántartást illetően (JFGK 7 és JFGK 8) a Bizottság téved, i. mivel aránytalan jelentőséget tulajdonított a hiányosságnak, noha a Bizottság a BDGN révén újra el tudta végezni az ellenőrzéseket, és ellenőrizni tudta a mezőgazdasági üzemekben lévő állatok számát; ii. mivel nem vette figyelembe, hogy az ellenőrzés állítólagos hiányosságai ellenére az audit nem tárt fel olyan eseteket, amelyekben a mezőgazdasági termelő szankcionálható jogsértéseket követett el, és így nem kerülhetett sor az Unió pénzügyi érdekeinek sérelmére sem.
— III.4.
Értékelési hiba és aránytalan jelentőség tulajdonítása a 809/2014/EU rendelet (3) 72. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában foglalt általános követelmény egyik lehetséges elemének.
— A Bizottság téved, i. mivel a 809/2014 bizottsági végrehajtási rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja nem írta elő követelményként a kedvezményezett aláírását; ii. a parcellák listáját már tartalmazták a támogathatóság ellenőrzésére vonatkozó aktusok, amely ellenőrzésre egyidőben került sor, ezért nem állt fenn az Unió költségvetését érintő pénzügyi kockázat.
Ezenkívül a fent említett bizottsági végrehajtási rendelet nem ír elő kifejezetten ilyen követelményt; iii.
a tájképi elemek részleteinek hiányát már az ellenőrzések előtt feltöltötték a táblaszámítógépbe, és a Bizottság nem bizonyítja, hogy a meg nem változott elemek kihagyása jogsértések vagy fel nem tárt jogsértések nagyobb kockázatát vonja maga után.
— III.5.
A 2018. évi ellenőrzések eredményeinek extrapolációján alapuló kockázatbecslés indokolatlan elutasítása.
— A Bizottság tévesen utasítja el „ab initio” a kockázatnak a 2018-as évben elvégzett ellenőrzések extrapolációján alapuló kiszámítását, mivel i. tagadja a kockázatszámítási módszer megbízhatóságát, ii. azt állítja, hogy a kockázatszámítás nem a kockázatnak kitett sokaság reprezentatív mintáján alapult, és iii.
álláspontja szerint az ellenőrzéseket nem lehet megismételni.
— III.6.
Arra vonatkozó következtetések, hogy nem biztosított az arányosság akkor, ha az uniós költségvetést érintő kockázatot átalánybecsléssel értékelik, ahelyett hogy extrapolációt végeznének, amely jobban összhangban van az azonosított kockázatok valóságával.
— A Bizottság téved, i. mivel nem vette figyelembe az átalányalapú korrekciók kivételes jellegét; ii. mivel megállapítja, hogy az átalánykorrekció az alapokat érintő kockázat (pontos és kimerítő) kiszámítását jelenti, amely nem hasonlítható össze a jelen ügyben javasolt extrapolációval; iii. mivel eltúlozta az ellenőrzési rendszerek hiányosságainak pénzügyi következményeit; iv. mivel elszigetelt ellenőrzések eredményeit általánosította, és olyan hiányosságokként mutatta be, amelyek állítólag a kedvezményezettek teljes sokaságát érintik, és így pénzügyi átalánykorrekciót alkalmazott.