C 380/4
SV
Europeiska unionens officiella tidning
3.10.2022
Motpart: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Lublinie
Tolkningsfrågor 1.
Ska artikel 203 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1) (EUT L 347, 2006, s. 1) tolkas så, att i en situation där en anställd hos en beskattningsbar person har utfärdat en falsk faktura med angivande av mervärdesskatt, på vilken den anställda utan arbetsgivarens vetskap eller medgivande har angett arbetsgivaren som beskattningsbar person, ska den person som anger mervärdesskatt på en faktura och är skyldig att betala mervärdesskatten anses vara — den beskattningsbara personen, vars uppgifter rättsstridigt har använts i fakturan, eller — den anställda, som rättsstridigt har angett mervärdesskatt på en faktura med hjälp av uppgifter om en beskattningsbar person? 2.
Är det, för att besvara frågan om vem som enligt artikel 203 i rådets direktiv 2006/112/EG ska anses vara den person som anger mervärdesskatt på en faktura och som är skyldig att betala mervärdesskatten under sådana omständigheter som avses i punkt 1, av betydelse om den beskattningsbara personen, som anställt en person som på ett rättsstridigt sätt har fört in uppgifter om den beskattningsbara person som anställt denna på en mervärdesskattefaktura, kan anklagas för att ha brustit i sin tillsyn över den anställda?
(1)
EUT L 347, 2006, s. 1.
Begäran om förhandsavgörande framställd av Raad van State (Nederländerna) den 7 juli 2022 – RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV; Ytterligare deltagare i rättegången: Minister van Infrastructuur en Waterstaat (Mål C-451/22) (2022/C 380/06) Rättegångsspråk: nederländska Hänskjutande domstol Raad van State
Parter i det nationella målet Klagande: RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV ytterligare deltagare i rättegången: Minister van Infrastructuur en Waterstaat
Tolkningsfrågor 1) Vad är innebörden av uttrycken ”händelseinformation” och ”lämplig konfidentialitet” i den mening som avses i artikel 15.1 i förordning nr 376/2014 (1) mot bakgrund av rätten till yttrande- och informationsfrihet enligt artikel 11 i stadgan och artikel 10 i Europakonventionen?
2) Ska artikel 15.1 i förordning nr 376/2014, mot bakgrund av rätten till yttrande- och informationsfrihet enligt artikel 11 i stadgan och artikel 10 i Europakonventionen, tolkas så, att den utgör hinder för en sådan nationell bestämmelse som den i det nationella målet enligt vilken inga uppgifter i den händelseinformation som erhållits får lämnas ut?
3) För det fall fråga 2 ska besvaras nekande, får behörig nationell domstol tillämpa ett allmänt nationellt system för utlämnande av information, enligt vilket information inte lämnas ut såvitt utlämnandet inte väger tyngre än intressen som exempelvis förbindelser med andra stater och internationella organisationer, administrativa myndigheters inspektion, kontroll och tillsyn, skyddet för privatlivet och förhindrande av oproportionerligt gynnande och missgynnande av fysiska och juridiska personer?