C 380/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
3.10.2022
Vastustaja: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Lublinie
Eelotsuse küsimused 1.
Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1) artiklit 203 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus käibemaksukohustuslase töötaja on esitanud käibemaksuga valearve, millele on märkinud oma tööandja kui maksukohustuslase andmed tema teadmata ja ilma tema nõusolekuta, siis tuleb arvele käibemaksu märkinud ja seda tasuma kohustatud isikuks lugeda: — käibemaksukohustuslane, kelle andmeid on arvel seadusvastaselt kasutatud, või — töötaja, kes on seadusvastaselt märkinud arvele käibemaksu, kasutades käibemaksukohustuslaseks oleva isiku andmeid? 2.
Kas selleks, et vastata küsimusele, kes tuleks nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 203 tähenduses lugeda isikuks, kes märgib arvele käibemaksu ja on kohustatud punktis 1 kirjeldatud asjaoludel käibemaksu tasuma, on oluline, kas käibemaksukohustuslasele, kes on selle töötaja tööandja, kes on käibemaksuarvele seadusvastaselt märkinud oma tööandja andmed, saab heita ette ebapiisavat hoolsust töötaja juhendamisel.
(1)
ELT 2006, L 347, lk 1.
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 7. juulil 2022 – RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV, teine menetlusosaline: Minister van Infrastructuur en Waterstaat (Kohtuasi C-451/22) (2022/C 380/06) Kohtumenetluse keel: hollandi Eelotsusetaotluse esitanud kohus Raad van State
Põhikohtuasja pooled Kaebajad: RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV Teine menetlusosaline: Minister van Infrastructuur en Waterstaat
Eelotsuse küsimused 1.
Mida tuleb mõista „juhtumite“ ja „asjakohase konfidentsiaalsuse“ all määruse nr 376/2014 (1) artikli 15 lõike 1 tähenduses ning põhiõiguste harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatud sõna- ja teabevabadust silmas pidades? 2.
Kas määruse nr 376/2014 artikli 15 lõiget 1 tuleb põhiõiguste harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatud sõna- ja teabevabadust silmas pidades tõlgendada nii, et see on kooskõlas sellise riigisisese korraga, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt ei tohi avalikustada mitte mingit teavet teatatud juhtumite kohta? 3.
Juhul kui teisele küsimusele vastatakse eitavalt: kas pädev riigisisene asutus võib kohaldada üldist riigisisest avalikustamiskorda, mille kohaselt teavet ei anta, välja arvatud juhul, kui teabe andmine kaalub üles huvid, mis on seotud näiteks suhetega teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, riigiasutuste teostatava inspekteerimise, kontrolli ja järelevalvega, eraelu puutumatuse austamise ning füüsiliste või juriidiliste isikute ebaproportsionaalse eelistamise või kahjustamise vältimisega?