C 380/20
ET
Euroopa Liidu Teataja
3.10.2022
1.
Esimene väide, et on rikutud õigusnormi, kui on tõlgendatud ja kohaldatud kostja akti, mis reguleerib uue palgaastme ja -järgu kindlaks määramist ning milleks on Management Board’i otsus 2016-016, selles osas, milles kostja arvates seab see otsus iga uue palgaastme ja -järgu kindlaks määramise iga palgaastme puhul sõltuvusse minimaalsest keskmisest teenistusstaažist palgaastmel, mis peab igal ametnikul olema, kellele uus palgaaste ja -järk kindlaks määratakse, ning mis hageja puhul, kes on palgaastmel AD 9, oli neli aastat.
Hageja toob esile asjaolu, et ta sai suure arvu punkte uue palgaastme ja -järgu kindlaks määramise jaoks ning et nii tema palgaaste kui ka palgaaste AD 10 olid ainsad AD palgaastmed, millele eespool nimetatud teenistusstaaži tingimust kohaldati. 2.
Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena, et eespool nimetatud otsus on õigusvastane, kuna see ei ole kooskõlas mitmete avaliku teenistuse õiguse põhimõtete ja reeglitega, eelkõige nendega, mis puudutavad uue palgaastme ja -järgu kindlaks määramist teenete alusel. 3.
Kolmas väide, mis on esitatud kolmanda võimalusena, et on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, karjääriväljavaate põhimõtet ja tehtud ilmne hindamisviga, kuna kõikide AD palgaastmete jaoks, välja arvatud hageja palgaaste AD 10, toimus uue palgaastme ja -järgu kindlaks määramine hoolimata sellest, et tingimus minimaalsest keskmisest teenistusstaažist palgaastmel ei olnud täidetud.
2. augustil 2022 esitatud hagi – Rootsi versus komisjon (Kohtuasi T-485/22) (2022/C 380/24) Kohtumenetluse keel: rootsi Pooled Hageja: Rootsi Kuningriik (esindajad: H. Shev ja F.-L.
Göransson) Kostja: Euroopa Komisjon
Nõuded Hageja palub Üldkohtul: — tühistada Euroopa Komisjoni 8. juuni 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/908, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, (1) osas, milles otsuses on rootsi suhtes ette nähtud kindlamääraline finantskorrektsioon 5 %, mis vastab 13 856 996,64 euro suurusele summale eelarveaastatel 2017, 2018 ja 2019 Rootsile makstud toetuste eest, ning — mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Väited ja peamised argumendid Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet. 1.
Esimene väide, et komisjon ei ole hageja väitel täitnud põhjendamiskohustust, kuivõrd komisjoni põhjendused otsuse tegemisel või Rootsile ette heidetud puudused ei ole selged.
Seega ei ole piisavalt teavet otsustamaks, kas vaidlustatud otsus on piisavalt põhjendatud. 2.
Teine väide, et komisjon on rikkunud määruse 1306/2013 (2) artiklit 52 ning komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega, (3) artikleid 28-29, kuna komisjon eksis oma hinnangus, kui ta leidis, et ristkontrollide kohaldamisel on tehtud süstemaatiliselt vigu, mis mõjutab LPISi ajakohastamiste kvaliteeti, mida tuleb lugeda puuduseks põhikontrollis.
Sellega on tegemist, kuna 1) LPISi ajakohastamiste kvaliteeti saab hinnata ainult, võttes arvesse kinnisvara andmebaasi tervikuna, 2) komisjoni maatükkide valim kontrollide läbiviimiseks oli liiga väike, tõendamaks süsteemseid rikkumisi, ning 3) komisjoni sedastus, et puudustega maatükkide arv ja veamäär – mis oli ilmselt aluseks komisjoni hinnangule, et esineb süsteemseid rikkumisi LPISi ajakohastamises – ei ole õige.