C 380/4
CS
Úřední věstník Evropské unie
3.10.2022
Další účastník řízení: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Lublinie
Předběžné otázky 1) Musí být článek 203 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1) vykládán v tom smyslu, že pokud zaměstnanec osoby povinné k dani vystavil bez vědomí a souhlasu zaměstnavatele falešnou fakturu s uvedením DPH, v níž použil údaje zaměstnavatele jako osoby povinné k dani, je třeba za osobu uvádějící DPH na faktuře a povinnou k odvedení DPH považovat: — osobu povinnou k dani, jejíž údaje byly neoprávněně použity v textu faktury, nebo — zaměstnance, který neoprávněně uvedl DPH na faktuře s použitím údajů osoby povinné k dani?
2) Je pro zodpovězení otázky, koho je třeba pro účely článku 203 výše uvedené směrnice Rady 2006/112/ES považovat za osobu, která uvede DPH na faktuře a která je povinna odvést DPH za takových okolností, jaké jsou uvedeny v rámci otázky č. 1, relevantní, zda lze osobě povinné k dani, která zaměstnává zaměstnance, jenž neoprávněně uvedl na faktuře údaje o osobě povinné k dani, která jej zaměstnává, vytknout nedostatek náležité péče při dohledu nad tímto zaměstnancem.
(1)
Úř. věst.
2006, L 347, s. 1.
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Raad van State (Nizozemsko) dne 7. července 2022 – RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV; další účastník řízení: Minister van Infrastructuur en Waterstaat (Věc C-451/22) (2022/C 380/06) Jednací jazyk: nizozemština Předkládající soud Raad van State
Účastníci původního řízení Žalobkyně: RTL Nederland BV, RTL Nieuws BV Další účastník řízení: Minister van Infrastructuur en Waterstaat
Předběžné otázky 1) Co se rozumí údaji o „událostech“ a „přiměřenou ochranou důvěrnosti“ ve smyslu čl. 15 odst.
1 nařízení č. 376/2014 (1) a ve světle svobody projevu a informací zakotvené v článku 11 Listiny a v článku 10 EÚLP?
2) Musí být čl. 15 odst.
1 nařízení č. 376/2014 ve světle svobody projevu a informací zakotvené v článku 11 Listiny a v článku 10 EÚLP vykládán v tom smyslu, že je slučitelný s takovou vnitrostátní právní úpravou, jako je právní úprava dotčená ve věci v původním řízení, podle které nelze zpřístupnit vůbec žádnou informaci týkající se nahlášených událostí?
3) V případě záporné odpovědi na druhou otázku: Může příslušný vnitrostátní orgán použít obecnou vnitrostátní právní úpravu zpřístupňování informací, podle které se informace neposkytnou, pokud zájem na jejich poskytnutí nepřeváží nad zájmy, které souvisí například se vztahy k jiným státům a mezinárodním organizacím, inspekcí, kontrolou a dozorem ze strany státních orgánů, respektováním soukromí a zamezením nepřiměřeného zvýhodnění nebo znevýhodnění fyzických nebo právnických osob?