C 380/20
CS
Úřední věstník Evropské unie
3.10.2022
1.
První žalobní důvod vycházející z nesprávného právního posouzení při výkladu a uplatnění nástroje žalované upravujícího přeřazování, a sice rozhodnutí Management Board č. 2016-016, v rozsahu, v němž podle žalované toto rozhodnutí podmiňuje přeřazení pro každou platovou třídu minimálním průměrným počtem odsloužených let v dané platové třídě, kterou musí zaměstnanci, jež mají být přeřazeni, splňovat a která v případě žalobce, zařazeného v platové třídě AD 9, činila čtyři roky.
Žalobce se dovolává toho, že dosáhl velmi vysokého počtu bodů pro přeřazení a že jeho platová třida, stejně jako platová třída AD 10, byly jedinými platovými třídami AD, na které se vztahovala výše uvedená podmínka odpracovaných let. 2.
Druhý žalobní důvod, uplatněný podpůrně, vycházející z námitky protiprávnosti výše uvedeného rozhodnutí, z důvodu neslučitelnosti tohoto rozhodnutí s četnými zásadami a pravidly stanovenými právem veřejné služby, zejména těmi týkajícími se přeřazování na základě zásluh. 3.
Třetí žalobní důvod, uplatněný podpůrněji, vycházející z porušení zásady rovného zacházení, práva na služební postup a ze zjevně nesprávného posouzení v rozsahu, v němž pro všechny platové třídy AD, s výjimkou platové třídy žalobce a platové třídy AD 10, došlo k přeřazení navzdory tomu, že podmínka minimálního průměrného počtu odsloužených let nebyla splněna.
Žaloba podaná dne 2. srpna 2022 – Švédsko v. Komise (Věc T-485/22) (2022/C 380/24) Jednací jazyk: švédština Účastníci řízení Žalobce: Švédské království (zástupci: H. Shev a F.-L.
Göransson, zmocněnci) Žalovaná: Evropská komise
Návrhová žádání Žalobce navrhuje, aby Tribunál: — zrušil prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/908 ze dne 8. června 2022, kterým se z financování Evropskou unií vylučují některé výdaje vynaložené členskými státy v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), v rozsahu, v němž toto rozhodnutí znamená pro Švédsko paušální opravu ve výši 5 %, odpovídající částce 13 856 996,64 eur, v souvislosti s podporou vyplacenou Švédsku za roky podání žádostí 2017, 2018 a 2019, a — uložil Komisi náhradu nákladů řízení.
Žalobní důvody a hlavní argumenty Na podporu žaloby předkládá žalobce tři žalobní důvody. 1.
První žalobní důvod vycházející z toho, že Komise podle žalobce nesplnila povinnost uvést odůvodnění, jelikož úvahy Komise při přijímání rozhodnutí ani nedostatky, které Švédsku přičítá, nejsou jasné.
Chybí tedy dostatečné informace k určení, zda je napadené rozhodnutí opodstatněné. 2.
Druhý žalobní důvod vycházející z toho, že Komise porušila článek 52 nařízení 1306/2013 (2) a články 28 a 29 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (3), v důsledku toho, že se dopustila nesprávného posouzení, když konstatovala systémové nedostatky v provádění křížových kontrol, které má vliv na kvalitu aktualizací systému LPIS, což představuje nedostatek v klíčových kontrolách.
Je tomu tak, protože (1) kvalitu aktualizace systému LPIS lze posoudit pouze ve vztahu k evidenci pozemků jako celku, (2) volba pozemků k šetření ze strany Komise byla příliš omezená, aby prokázala systémový nedostatek, a (3) zjištění Komise ohledně počtu vadných pozemků a míry chyb – které bylo zjevně základem pro závěr Komise o systémových nedostatcích v aktualizaci LPIS – není správné.