ET
C 370/46
Euroopa Liidu Teataja
28.9.2022
Kints
64
174
19,2
10,9
0,2
0,3
2
3
Karbonaad
69
315
16,6
28
0,1
0,3
2
2
Koot
76
171
17,9
11,1
0,2
0,3
2
3
3.3.
Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul) Tallesid karjatatakse kevadest sügiseni haritaval rohumaal või karjatataval looduslikul rohumaal.
Vastsündinud tallesid karjatatakse tavaliselt haritaval rohumaal, kuni looduslikud karjamaad muutuvad karjatatavaks.
Suurem osa lammastest viiakse looduslikule karjamaale kaks kuni neli nädalat pärast poegimishooaega.
Suviseks karjatamiseks kasutatavad Islandi looduslikud karjamaad asuvad kas talumaadel või karjatatavatel looduslikel rohumaadel.
Kogu sööt pärineb seega määratletud geograafilisest piirkonnast.
3.4.
Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.
3.5.
Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab –
3.6.
Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab Islandi talleliha turustamise nõukogu pakub ühiseid turundusmaterjale järgmise kollektiivse kaubamärgi all: „Icelandic Lamb Roaming Free Since 874“ („Islandi tall – vabapidamisel aastast 874“).
Nii logo kui ka turundusmaterjalid on valikulised.
4.
Geograafilise piirkonna täpne määratlus Geograafiline piirkond on Islandi saar Atlandi ookeani põhjaosas.
5.
Seos geograafilise piirkonnaga Lambakasvatus on Islandil pikaajaline ja rikas kultuuritraditsioon.
Paljud usuvad, et lammasteta oleks Island olnud sajandite eest asunikele elamiskõlbmatu.
Lambad olid rahva elatusallikas: nende lihast saadi põlvest põlve toitu ning villast ja nahast kaitset külma eest.
Üks parimaid näiteid traditsioonilisest Islandi toidust on tallelihasupp, mida varem pakuti pühapäeviti või erilise hõrgutisena, tänapäeval aga peetakse argiroaks.
Islandi kulinaarne pärand on lambakasvatuse ning lamba- ja tallelihatoodetega läbi põimunud.
Lammaste kasvamist ja tervist mõjutavad tegurid on sööda toiteväärtus, olemasolu ja kasutamine.
Saarel põlvest põlve edasi antud pikaajalise lambakasvatustraditsiooni tulemus on karjade majandamise ja karjatamismeetodite kõrged standardid.
Ilmastikutingimuste tõttu hoiavad Islandi talunikud ületalve peetavaid täiskasvanud lambaid sisetingimustes.
Lammaste söödaks on hein, mille talunikud on suvel varunud.
Poegimishooaeg algab aprilli lõpus või mai alguses ja kestab juuni alguseni.
Tallesid karjatatakse kevadest sügiseni haritaval rohumaal või karjatataval looduslikul