2022 9 23
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 365/25
3.
Konkrečios pastabos 3.1.
Šioje dalyje EESRK vertina konkrečius Europos lustų strategijos strateginių tikslų aspektus.
3.2.
Politika grindžiamos investicijos 3.2.1.
Siekdama įgyvendinti lustų strategijos tikslus, Europos Komisija ketina sutelkti apie 43 mlrd. EUR viešųjų ir privačių investicijų.
Šios investicijos taip pat apima 11 mlrd. EUR viešąsias investicijas pagal Europos lustų iniciatyvą.
Be to, Komisija planuoja derinti įvairias priemones, pavyzdžiui, nuosavo kapitalo paramą, 2 mlrd. EUR vertės Lustų fondą, EIB paskolas ir mikroelektronikai skirtų priemonių lėšas, numatytas ekonomikos atkūrimo ir atsparumo planuose, taip pat lėšas iš nacionalinių ar regioninių fondų.
Komisija taip pat mini paramą pramoniniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms įgyvendinant bendriems Europos interesams svarbius projektus (BEISP).
EESRK iš esmės pritaria plataus užmojo investicijų planams.
Tačiau lieka neaišku, kaip tokie planai bus finansuojami.
EESRK ragina Komisiją sukonkretinti šiuos planus.
3.3.
Pirmavimo mokslinių tyrimų ir technologijų srityje didinimas 3.3.1.
Bendrojoje mokslinių tyrimų programoje „Europos horizontas“ jau nustatytas tikslas skatinti naujos kartos technologijas.
EESRK tvirtai remia šį tikslą.
Anot Europos Komisijos, būsima mokslinių tyrimų veikla, kurią rems Lustų bendroji įmonė, padės geriau užtikrinti, kad būtų patenkinti būsimi vertikaliųjų sektorių poreikiai ir tai, kad būtų sprendžiami visuomenės ir aplinkos uždaviniai.
3.3.2.
Komisijos tikslas yra vykdant mokslinius tyrimus pastangas sutelkti technologijoms, skirtoms sukurti mažesnius nei 2 nm tranzistorius, perversmines dirbtinio intelekto technologijas, itin mažos galios energiją taupančius procesorius, naujoviškas medžiagas, taip pat heterogeniškus ir trimačio įvairių medžiagų integravimo bei naujus projektavimo sprendimus.
EESRK iš esmės palankiai vertina tokį požiūrį ir jį remia.
Europa turi gerus mokslinių tyrimų centro pagrindus.
Europos puslaidininkių vertės grandinės intelektinės nuosavybės, įskaitant ir atvirojo kodo metodu RISC-V grindžiamą intelektinę nuosavybę, kūrimas konkrečiam produktui turėtų lemti dar geresnius puslaidininkių sprendimų įgūdžius daugelyje svarbių sektorių.
3.3.3.
EESRK pritaria ketinimui skatinti pagrindinių funkcijų integravimą, tvarų energijos vartojimą, didesnį skaičiavimo našumą ir perversmines technologijas, pavyzdžiui, neuromorfinius ir įterptuosius lustus, skirtus dirbtiniam intelektui (DI), integruotą fotoniką, grafeną ir kitas dvimatėmis medžiagomis grindžiamas technologijas.
Reikia atsižvelgti ne tik į mažus topologinio elemento matmenis (< 2 nm), bet ir į klientų poreikius ir Europos puslaidininkių sektoriaus pranašumus, ypač kai kalbama apie puslaidininkių galios įtaisus ir jutiklius, kurie yra gerokai didesni.
Nors tokioms technologijoms kaip dirbtinis intelektas, mašinų mokymasis, 5G/6G ir našioji kompiuterija reikalingi 5 nm ir mažesnių lustų sprendimai, pramonės gamybai ir toliau dideliais kiekiais reikia specializuotų daug didesnių topologinio elemento matmenų lustų.
Todėl Europa neturėtų viso dėmesio sutelkti tik į mažiausius topologinio elemento matmenis.
EESRK tvirtai tiki, kad meistriškumas mažesnių topologinio elemento matmenų (< 10 nm) srityje nėra vienintelis puslaidininkių sėkmę lemiantis veiksnys.
Priešingai, konkretūs reikalavimai mikroelektronikai ateityje bus vis labiau diferencijuoti ir lustų srityje reikės priimti dar įvairesnių pasiūlymų, kurie turėtų perversminį poveikį ir būtų novatoriški, neatsižvelgiant į lustų dydį.
Todėl EESRK rekomenduoja laikytis visapusiško požiūrio, kuris visų pirma grindžiamas puslaidininkių ekosistemos potencialu inovacijų srityje.
3.3.4.
EESRK remia kvantinių lustų mokslinius tyrimus ir palankiai vertina tai, kad buvo skirtas finansavimas iš programos „Europos horizontas“ Pavyzdinės kvantinių technologijų iniciatyvos lėšų.
3.4.
Pirmavimas projektavimo, gamybos ir integravimo į korpusą srityse 3.4.1.
EESRK palankiai vertina tikslą sustiprinti puslaidininkių technologijų ir inovacijų pajėgumus ES ir skatinti dinamišką ir atsparią puslaidininkių ekosistemą.
Šis visapusiškas požiūris, kuriuo vadovaujantis dėmesys skiriamas ne tik technologinių inovacijų suinteresuotiesiems subjektams, bet ir tiekimo bei naudojimo sektoriui, vertintinas teigiamai.
EESRK pabrėžia, kad reikia stiprinti visą puslaidininkių vertės grandinę ir ekosistemą, nes ne tik lustai, bet ir medžiagų bei procesų, įskaitant integravimą į korpusus, įgūdžiai atlieka esminį vaidmenį sudarant sąlygas naujoms puslaidininkių technologijoms.
Svarbu vykdyti glaudų suinteresuotųjų subjektų iš pasiūlos ir paklausos sektorių bendradarbiavimą, Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansui kartu su kitais suinteresuotaisiais subjektais atliekant patariamąjį vaidmenį.
EESRK rekomenduoja skubiai įgyvendinti šią iniciatyvą.
Tačiau tai, ar šios priemonės bus sėkmingos ir ar iš tikrųjų bus skirta tiek investicijų, kiek tikimasi, galiausiai priklausys nuo realaus tokių priemonių įgyvendinimo.