23.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 365/25
3.
Konkreetsed märkused 3.1.
Selles punktis hindab komitee Euroopa kiibistrateegia strateegiliste eesmärkide konkreetseid aspekte.
3.2.
Poliitikapõhised investeeringud 3.2.1.
Kiibistrateegia eesmärkide saavutamiseks kavatseb Euroopa Komisjon eraldada ligikaudu 43 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuteks.
See sisaldab 11 miljardit eurot avaliku sektori investeeringuid Euroopa kiibialgatuse raames.
Lisaks kavatseb komisjon kombineerida mitmesuguseid meetmeid, näiteks omakapitalitoetus, 2 miljardi euro suurune kiibifond, Euroopa Investeerimispanga laenud, samuti vahendeid taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate mikroelektroonikaga seotud meetmete kaudu ning riiklikest või piirkondlikest fondidest.
Komisjon mainib samuti rakendusuuringute ja innovatsiooni toetamist üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kaudu.
Põhimõtteliselt toetab komitee kaugeleulatuvaid investeerimiskavasid.
Siiski jääb selgusetuks, kuidas neid rahastatakse.
Komitee kutsub komisjoni üles neid kavasid täpsustama.
3.3.
Teadusuuringute edendamine ja tehnoloogiline juhtpositsioon 3.3.1.
Programmi „Euroopa horisont“ teadusuuringute raamprogrammis on juba seatud eesmärk edendada järgmise põlvkonna tehnoloogiaid.
Komitee toetab kindlalt seda eesmärki.
Euroopa Komisjoni hinnangul aitab kiipide ühisettevõtte raames toetatav edaspidine teadustegevus paremini rahuldada vertikaalsete tööstusharude tulevasi vajadusi ning tagada ühiskonna- ja keskkonnaprobleemide lahendamise.
3.3.2.
Komisjon kavatseb teadusuuringutes keskenduda tehnoloogiale, mille abil saavutatakse transistoride suurus alla 2 nm, murrangulisele tehisintellektitehnoloogiale, üliväikese energiatarbega energiatõhusatele protsessoritele, uudsetele materjalidele ning eri materjalide heterogeensele ja 3D-integreerimisele, samuti kujunemisjärgus projekteerimislahendustele.
Põhimõtteliselt peab komitee seda lähenemisviisi kiiduväärseks ja toetab seda.
Euroopal on head võimalused olla teaduskeskus.
Tootespetsiifilise intellektuaalomandi loomine Euroopa pooljuhtide väärtusahela jaoks, sealhulgas avatud lähtekoodiga RISC-V andmetöötlusarhitektuuri lähenemisviisi alusel, peaks veelgi parandama pooljuhilahendusi puudutavaid oskusi paljudes olulistes sektorites.
3.3.3.
Komitee nõustub kavatsusega edendada põhifunktsioonide integreerimist, säästvat energiatarbimist, suuremat andmetöötlusvõimsust ja murrangulisi tehnoloogiaid, näiteks neuromorfsed ja sisseehitatud tehisintellektikiibid, integreeritud fotoonika, grafeen ja muud 2D-materjalidel põhinevad tehnoloogiad.
Lisaks tõsiasjale, et tegu on väga väikeste komponentidega (< 2 nm) tuleb arvesse võtta tööstusklientide vajadusi ja Euroopa pooljuhtide tööstuse tugevusi, eelkõige kui tegemist on oluliselt suuremate võimsuspooljuhtide ja anduritega.
Kuigi sellised tehnoloogiad nagu tehisintellekt, masinõpe, 5G/6G ja kõrgjõudlusega andmetöötlus nõuavad kuni 5 nm suuruseid kiibilahendusi, on tööstuslikus tootmises jätkuvalt laialdane vajadus palju suuremate spetsiaalsete kiipide järele.
Seetõttu ei peaks Euroopa keskenduma üksnes kõige väiksematele komponentidele.
Komitee on kindlalt veendunud, et asjatundlikkus väikeste komponentide (< 10 nm) valdkonnas ei ole ainus pooljuhiökosüsteemi edu määrav tegur.
Mikroelektroonika spetsiifilised nõuded muutuvad tulevikus hoopis üha erisugusemaks ja vaja läheb üha laiemat valikut kiibilahendusi, mis on olenemata oma suurusest ka murrangulised ja innovatiivsed.
Seetõttu soovitab komitee terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb peamiselt pooljuhiökosüsteemi innovatsioonipotentsiaalil.
3.3.4.
Komitee toetab kvantkiipidega seotud teadusuuringuid ja peab kiiduväärseks rahastamise tagamist programmi „Euroopa horisont“ kvanttehnoloogia juhtalgatuse kaudu.
3.4.
Juhtpositsioon projekteerimises, tootmises ja pakendamises 3.4.1.
Komitee väljendab heameelt eesmärgi üle tugevdada pooljuhitehnoloogiat ja innovatsioonisuutlikkust ELis ning elujõulist ja vastupidavat pooljuhiökosüsteemi.
Positiivseks saab pidada sellist terviklikku lähenemisviisi, milles ei keskenduta üksnes tehnoloogiainnovatsiooni sidusrühmadele, vaid ka tarnimisele ja kasutajatööstusele.
Komitee rõhutab kogu pooljuhtide väärtusahela ja pooljuhiökosüsteemi tugevdamise vajadust, kuna uue pooljuhitehnoloogia loomise võimaldamisel on oluline roll mitte üksnes kiipidel, vaid ka materjalide ja protsessidega seotud oskustel, sealhulgas pakendamisel.
Oluline on tihe koostöö pakkumis- ja nõudluspoole sidusrühmade vahel, mille puhul protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit täidab koos teiste sidusrühmadega nõuandvat rolli.
Komitee soovitab algatusega kiiresti edasi minna.
Lõppkokkuvõttes määrab aga meetmete tegelik rakendamine selle, kas need osutuvad tulemuslikuks ja kas loodetud investeeringuid ka reaalselt tehakse.