C 364/4
SV
Europeiska unionens officiella tidning
23.9.2022
10, 20 och 50 cent: Nikola Tesla med rutmönstret från det kroatiska riksvapnets sköld i bakgrunden.
Åtsidas upptas av ett porträtt av Nikola Tesla omgiven av magnetfältslinjer.
Linjerna löper från porträttet ut till cirkeln med de 12 EU-stjärnorna, som en symbol för Nikola Teslas koppling till områden i dagens EU-medlemsstater där han tillbringade en del av sitt liv.
Nikola Tesla – en kroatisk, europeisk och amerikansk uppfinnare av serbiskt ursprung – föddes den 10 juli 1856 i byn Smiljan i Kroatien.
Han gick i skolan i Kroatien, i städerna Smiljan, Gospić och Karlovac där han också tog studenten.
Hans patent och teoretiska verk banade väg för elektrifiering i hela världen, medan hans arbete på området högfrekvent elektrisk ström och trådlös överföring av elektromagnetiska vågor banade väg för utvecklingen av radioteknik och telekommunikation.
En av hans mest kända uppfinningar, teslatransformatorn (teslaspolen), som uppfanns 1891, användes för att producera högspänd, högfrekvent växelström.
Vid den elfte allmänna konferensen för vikter och mått 1960 antogs termen ”tesla” som enhet för magnetisk induktion.
Till vänster om porträttet och magnetfälten syns det kroatiska ”schackrutemönstret” som ingår i Kroatiens riksvapen.
Mellan magnetfältens linjer, längst upp till vänster, återfinns namnet på det utgivande landet medan utgivningsåret är placerat till höger om porträttet.
1 euro: En mård med rutmönstret från det kroatiska riksvapnets sköld i bakgrunden.
Åtsidan upptas av en mård med rutmönstret från det kroatiska riksvapnets sköld i bakgrunden.
Bilden av mården är placerad i myntets mittersta del.
Detta snabba och smidiga djur med dyrbar mörkbrun päls och gulvit haklapp symboliserar Kroatiens monetära historia.
Under medeltiden användes mårdskinn för att betala skatt in natura (kunovina eller marturina) i Slavonien, på den kroatiska kusten och i Dalmatien.
Skinnen blev sedermera en beräkningsenhet och fungerade därefter som pengar i ordets moderna bemärkelse.
Bilden av en mård återfanns vidare på myntenheten banovac, som det allra första motivet på ett kroatiskt betalningsmedel från första hälften av 1200-talet fram till slutet av 1300-talet, och spelar därmed en viktig roll i Kroatiens monetära och ekonomiska historia.
Bakom mården syns det kroatiska ”schackrutemönstret” som ingår i Kroatiens riksvapen.
Det utgivande landets namn ”HRVATSKA” anges i omskrift uppe till vänster och präglingsåret ”2023” återfinns nere till höger.
2 euro: En karta över Kroatien med rutmönstret från det kroatiska riksvapnets sköld i bakgrunden.
Åtsidan upptas av en symbolisk och stiliserad kartbild av Kroatien.
Kroatiens distinkta och lätt igenkännbara geografiska form avspeglar både landets geografiska särdrag och historiska förhållanden.
Kroatien sträcker sig från den stora pannoniska slätten via Dinariska alperna till Adriatiska kusten, en av världens mest oregelbundna kuster och ett stort antal öar.
Hälften av Kroatiens territorium ligger i den pannoniska regionen, en tredjedel i den adriatiska kustregionen och resten i de Dinariska alperna.
För att ge myntet en harmonisk utformning visas det kroatiska riksvapens strikt regelbundna rutmönstrade vapensköld bakom kartan som en kontrast mot landets mycket ”organiska” gränser, medan präglingsåret finns placerat till höger mitt på myntet.
Nere till vänster under kartbilden anges i omskrift det utgivande landets namn.
Randpräglingen återger de skönaste orden från Frihetshymnen ”O lijepa, o draga, o slatka slobodo” (”O vackra, o kära, o ljuva frihet”), som ingår i herdespelet ”Dubravka” av 1600-talsförfattaren Ivan Gundulić.