C 364/4
SK
Úradný vestník Európskej únie
23.9.2022
10, 20 a 50 centov: Nikola Tesla s chorvátskym šachovnicovým vzorom na pozadí Uprostred mince sa nachádza portrét Nikolu Teslu obklopený siločiarami magnetického poľa.
Čiary siahajú od portrétu ku kruhu 12 hviezd, čo symbolizuje prepojenie Nikolu Teslu s členskými štátmi EÚ, v ktorých strávil časť svojho života.
Nikola Tesla, chorvátsky, európsky a americký vynálezca srbského pôvodu, sa narodil v Chorvátsku 10. júla 1856 v obci Smiljan.
V Chorvátsku navštevoval školu v obci Smiljan a v mestách Gospić a Karlovač, kde maturoval.
Jeho patenty a jeho teoretické dielo vydláždili cestu pre globálnu elektrifikáciu, zatiaľ čo jeho práca v oblasti vysokofrekvenčných elektrických prúdov a bezdrôtového prenosu elektromagnetických vĺn pripravila pôdu pre rozvoj rádiovej technológie a telekomunikácií.
Jeden z jeho najznámejších vynálezov, teslov transformátor (teslova cievka), ktorý vynašiel v roku 1891, sa používal na výrobu vysokonapäťovej vysokofrekvenčnej elektrickej energie striedavého prúdu.
Výraz „tesla“ sa zaviedol ako jednotka magnetickej indukcie na 11.
Všeobecnej konferencii o hmotnostiach a mierach v roku 1960.
Naľavo od portrétu a siločiar magnetického poľa je motív chorvátskej šachovnice, ktorá je súčasťou štátneho znaku Chorvátskej republiky.
Medzi siločiarami magnetického poľa je v hornej časti vľavo názov vydávajúcej krajiny, a dolu vpravo sa nachádza rok vydania.
1 euro: kuna s chorvátskym šachovnicovým vzorom na pozadí Na národnej strane jednoeurovej mince je vyobrazená kuna s chorvátskym šachovnicovým vzorom na pozadí.
V strednej časti národnej strany tejto mince je obrázok kuny.
Toto rýchle a obratné zviera so vzácnou tmavohnedou srsťou so žltou škvrnou na krku a hrudi je symbolom chorvátskej menovej histórie.
V stredoveku sa kunie kožušiny používali ako platidlo na úhradu dane v naturáliách (tzv. kunovina alebo marturina) v Slavónii, na chorvátskom pobreží a v Dalmácii.
Neskôr sa stali zúčtovacou jednotkou a následne fungovali ako peniaze v modernom zmysle slova.
Od prvej polovice 13. storočia do konca 14. storočia bola kuna vyobrazená aj na minci s názvom banovac ako prvý motív znázornený na chorvátskej mene, a má teda dôležité postavenie v chorvátskej menovej a fiškálnej histórii.
V pozadí vyobrazenej kuny je chorvátsky šachovnicový vzor, ktorý je súčasťou štátneho znaku Chorvátskej republiky.
Vľavo hore sa nachádza názov vydávajúcej krajiny „HRVATSKA“ a vpravo dole je uvedený rok vydania „2023“.
2 eurá: zemepisná mapa Chorvátskej republiky s chorvátskym šachovnicovým vzorom na pozadí V strede mince je symbolické a štylizované zemepisné zobrazenie územia Chorvátskej republiky.
Charakteristický a rozpoznateľný zemepisný tvar Chorvátska odráža jeho geografické rysy aj jeho dejinné okolnosti.
Chorvátsko sa geograficky rozprestiera od veľkej Panónskej panvy, cez Dinársku horskú sústavu k jadranskému pobrežiu, ktoré je jedným z najčlenitejších pobreží na svete, až po množstvo ostrovov.
Polovica chorvátskeho územia leží v Panónii, jedna tretina v pobrežnej oblasti Jadranského mora a zostávajúcu časť tvorí hornatý región Dinárov.
Aby bol dizajn mince vyvážený, na pozadí tejto zemepisnej mapy je vo svojej strohej pravidelnosti vyobrazená chorvátska šachovnica, súčasť štátneho znaku Chorvátskej republiky, ktorá kontrastuje s výrazne „organickými“ hranicami krajiny, pričom rok vydania je do nej zasadený v strednej časti vpravo.
V ľavej dolnej časti, rovnobežne s vyobrazením zemepisnej mapy, sa tiahne názov vydávajúcej krajiny.
Na hrane mince sa uvádzajú najkrajšie verše z Ódy na slobodu „O lijepa, o draga, o slatka slobodo“ („Ó, krásna, vzácna, sladká sloboda“), ktorá je neoddeliteľnou súčasťou pastierskej hry „Dubravka“ od spisovateľa zo 17. storočia Ivana Gundulića.