C 364/4
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
23.9.2022
10, 20 și 50 de cenți: Nikola Tesla cu carourile croate pe fundal Partea centrală a monedei prezintă un portret al lui Nikola Tesla înconjurat de linii de câmp magnetic.
Liniile se întind de la portret până la cercul de 12 stele, simbolizând legătura lui Nikola Tesla cu statele membre ale UE în care și-a petrecut o parte din viață.
Nikola Tesla, inventator croat, european și american de origine sârbă, s-a născut în Croația în satul Smiljan la 10 iulie 1856.
A frecventat școala în Croația la Smiljan, Gospić și Karlovac, unde a absolvit.
Brevetele sale și lucrările sale teoretice au pregătit terenul pentru electrificarea globală, în timp ce activitatea sa în domeniul curenților electrici de înaltă frecvență și al transmisiei fără fir a undelor electromagnetice a pregătit terenul pentru dezvoltarea tehnologiei radio și a telecomunicațiilor.
Una dintre cele mai renumite invenții ale sale, transformatorul Tesla (bobina Tesla) inventat în 1891, a fost utilizată pentru a produce curent alternativ de înaltă tensiune și de înaltă frecvență.
Termenul „tesla” a fost adoptat ca unitate de inducție magnetică în cadrul celei de a 11-a Conferințe generale privind greutățile și măsurile din 1960.
În partea stângă față de portret se află carourile croate, parte din stema Republicii Croația.
Între liniile câmpurilor magnetice, în partea superioară spre stânga se află inscripția țării emitente, în timp ce anul emisiunii apare în partea dreaptă jos.
1 euro: jder cu carourile croate pe fundal Fața națională a monedei de 1 EUR înfățișează un jder cu carourile croate pe fundal.
Partea centrală a feței naționale a monedei prezintă imaginea unui jder.
Acest animal rapid și cu dexteritate, cu blană prețioasă de culoare maro închis și o pată galbenă pe gât și piept, este un simbol al istoriei monetare croate.
În Evul Mediu, blănurile de jder erau utilizate pentru plata în natură a impozitelor (kunovina sau marturina) în Slavonia, pe litoralul croat și în Dalmația.
Aceste blănuri au devenit o unitate de cont și ulterior au funcționat ca bani în sensul modern al cuvântului.
În plus, imaginea unui jder a figurat pe moneda numită banovac, ca primul motiv prezentat pe o monedă croată, din prima jumătate a secolului 13 până la sfârșitul secolului 14, ceea ce demonstrează rolul său important în istoria monetară și fiscală a Croației.
În spatele imaginii cu jderul se află carourile croate, parte din stema Republicii Croația.
Inscripția țării emitente „HRVATSKA” se află în stânga sus, iar anul emisiunii „2023.” este înscris în dreapta jos.
2 euro: Harta geografică a Republicii Croația cu carourile croate pe fundal Partea centrală a monedei prezintă o reprezentare geografică simbolică și stilizată a Republicii Croația.
Forma geografică distinctivă și recognoscibilă a Croației reflectă atât caracteristicile sale geografice, cât și circumstanțele sale istorice.
Croația se întinde din punct de vedere geografic de la vasta Câmpie panonică, de-a lungul Munților Dinarici, până la coasta Mării Adriatice, una dintre cele mai neregulate linii de țărm din lume, cu o multitudine de insule.
Jumătate din teritoriul Croației se află în regiunea panonică, o treime în regiunea de coastă a Mării Adriatice, iar restul se află în regiunea Munților Dinarici.
Pentru a obține un aspect armonios al modelului monedei, în spatele hărții geografice se remarcă regularitatea strictă a carourilor croate, care fac parte din stema Republicii Croația și care contrastează cu frontierele foarte „organice”, anul emisiunii fiind integrat în partea centrală către dreapta.
În partea de jos către stânga, poziționată pe același rând cu imaginea hărții geografice, se află inscripția țării emitente.
Pe marginea monedei figurează frumoasele versuri din Imnul Libertății, „O lijepa, o draga, o slatka slobodo” („O, frumoasă, o, dragă, o, dulce libertate”), care face parte integrantă din piesa de teatru pastorală „Dubravka” a scriitorului Ivan Gundulić din secolul al 17-lea.