C 364/4
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
23.9.2022.
10, 20 un 50 centi: Nikola Teslas portrets uz Horvātijas simboliskā šaha galdiņa raksta fona Monētas centrālajā daļā ir Nikola Teslas portrets, ko apņem magnētiskā lauka līnijas.
Līnijas stiepjas no portreta līdz 12 zvaigžņu aplim, simbolizējot Nikola Teslas saikni ar ES dalībvalstīm, kur viņš pavadīja daļu savas dzīves.
Nikola Tesla, kas bija Horvātijai, Eiropai un Amerikai piederīgs serbu izcelsmes izgudrotājs, piedzima Smiljanas ciematā (Horvātijā) 1856. gada 10. jūlijā.
Viņš gāja skolā Smiljanā, Gospičā un Karlovacā, kur absolvēja vidusskolu.
Viņa patenti un teorētiskais darbs lika pamatus vispasaules elektrifikācijai, savukārt viņa darbs augstfrekvences elektriskās strāvas un elektromagnētisko viļņu bezvadu pārraides jomā pavēra ceļu radiotehnoloģiju un telekomunikāciju attīstībai.
Viens no viņa slavenākajiem izgudrojumiem – 1891. gadā izgudrotais Teslas transformators (Teslas spole) – tika izmantots, lai ražotu augstsprieguma, augstfrekvences maiņstrāvas elektroenerģiju. 11.
Ģenerālā svaru un mēru konference 1960. gadā “teslu” noteica par magnētiskās indukcijas vienību.
Pa kreisi no portreta un magnētiskā lauka līnijām attēlots Horvātijas simboliskais šaha galdiņa raksts, kas figurē Horvātijas Republikas ģerbonī.
Starp magnētiskā lauka līnijām augšā pa kreisi ir uzraksts ar emitentvalsts nosaukumu, savukārt emisijas gads norādīts apakšdaļā pa labi.
1 euro: caunas attēls uz Horvātijas simboliskā šaha galdiņa raksta fona Uz 1 euro monētas valsts puses attēlota cauna uz Horvātijas simboliskā šaha galdiņa raksta fona.
Cauna attēlota monētas valsts puses centrālajā daļā.
Šis naskais un izveicīgais dzīvnieks ar augstvērtīgo tumšbrūno kažoku un raksturīgo iedzelteno krūtežu ir Horvātijas monetārās vēstures simbols.
Viduslaikos caunādas Slavonijā, Horvātijas Piejūrā un Dalmācijā tika izmantotas nodokļu samaksai natūrā (kunovina vai marturina).
Tās kļuva par norēķinu vienību un pēc tam darbojās kā nauda šā vārda mūsdienu nozīmē.
Turklāt cauna bija attēlota uz banovac monētas, kalpojot par pirmo motīvu, kas rotāja Horvātijas valūtu no 13. gs. pirmās puses līdz 14. gs. beigām, tāpēc tai ir nozīmīga loma Horvātijas monetārajā un fiskālajā vēsturē.
Caunas fonā ir Horvātijas simboliskais šaha galdiņa raksts, kas figurē Horvātijas Republikas ģerbonī.
Uzraksts ar emitentvalsts nosaukumu “HRVATSKA” ir augšā pa kreisi, savukārt emisijas gads “2023.” norādīts apakšā pa labi.
2 euro: Horvātijas Republikas ģeogrāfiskā karte uz Horvātijas simboliskā šaha galdiņa raksta fona Monētas centrālajā daļā iekļauts Horvātijas Republikas simbolisks un stilizēts ģeogrāfiskais siluets.
Horvātijas savdabīgā un viegli atpazīstamā ģeogrāfiskā kontūra atspoguļo gan tās ģeogrāfiskās iezīmes, gan vēsturiskos apstākļus.
Horvātijas teritorija stiepjas no plašās Panonijas zemienes pāri Dināru grēdai līdz Adrijas jūras piekrastei, kas ir viena no izrobotākajām pasaulē, un ietver daudzum daudzas salas.
Pusi no Horvātijas teritorijas aizņem Panonijas reģions, trešdaļu – Adrijas jūras piekrastes reģions, bet pārējo – kalnainais Dināru reģions.
Monētas dizaina harmonijas labad ģeogrāfiskās kartes fonā ir attēlots stingri ģeometriskais šaha galdiņa raksts, kas figurē Horvātijas Republikas ģerbonī un kontrastē ar izteikti “organiskajām” robežām.
Emisijas gads norādīts centrālajā daļā pa labi.
Apakšā pa kreisi ar līdzīgu izliekumu kā ģeogrāfiskās kartes attēlam ir uzraksts ar emitentvalsts nosaukumu.
Uzrakstam uz monētas jostas izmantotas skaistākās rindas “O lijepa, o draga, o slatka slobodo” (“Ak, skaistā, dārgā, saldā brīvība!”) no “Brīvības dziesmas”, kurai ir nozīmīga vieta pastorālajā lugā “Dubravka”, ko 17. gs. sarakstījis rakstnieks Ivans Gunduličs.