C 364/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 23
10, 20 ir 50 centų.
Nikola Tesla, pavaizduotas šachmatų lentos (Kroatijos simbolis) fone.
Centrinėje monetos dalyje – magnetinio lauko linijų apsuptas Nikolos Teslos portretas.
Linijos jungia portretą su 12 žvaigždžių žiedu – tai simbolizuoja Nikolos Teslos ryšį su ES valstybėmis narėmis (jose jis praleido dalį savo gyvenimo).
Serbų kilmės Kroatijos, Europos ir Amerikos išradėjas Nikola Tesla gimė Kroatijos Smiliano kaime 1856 m. liepos 10 d.
Jis lankė Kroatijos Smiliano, Gospičiaus ir Karlovaco mokyklas (mokslus baigė pastarojoje).
Jo užregistruoti patentai ir teorinis darbas padėjo pamatus visuotinei elektrifikacijai, o su aukštojo dažnio elektros srovėmis ir belaidžiu elektromagnetinių bangų perdavimu susijęs jo darbas parengė dirvą radijo ir telekomunikacijų technologijų sukūrimui.
Vienas garsiausių jo išradimų – Teslos transformatorius (Teslos ritė), naudotas aukštosios įtampos ir aukštojo dažnio kintamosios srovės elektros energijai gaminti (išrastas 1891 m.).
1960 m. vykusioje 11-ojoje Visuotinėje svorio ir matavimo vienetų konferencijoje žodis „tesla“ buvo patvirtintas kaip magnetinės indukcijos matas.
Į kairę nuo portreto ir magnetinio lauko linijų pavaizduotas Kroatijos Respublikos herbo elementas – šachmatų lenta.
Kairės pusės viršuje, tarp magnetinio lauko linijų – monetą leidžiančios šalies pavadinimas, o dešinės pusės apačioje – jos išleidimo metai. 1 euras.
Kiaunė, pavaizduota šachmatų lentos (Kroatijos simbolis) fone.
1 euro monetos nacionalinėje pusėje – kiaunė, pavaizduota šachmatų lentos (Kroatijos simbolis) fone.
Monetos nacionalinės pusės centrinėje dalyje – kiaunės atvaizdas.
Šis greitas ir vikrus didžiai vertinamo tamsiai rudo kailio su geltona dėme ant kaklo ir krūtinės gyvūnas yra Kroatijos pinigų istorijos simbolis.
Viduramžiais Slavonijoje, Kroatijos pajūrio regione ir Dalmatijoje kiaunių kailiukais buvo mokami mokesčiai (vadinti kunovina arba marturina).
Vėliau kiaunių kailiukai tapo apskaitos vienetu ir galiausiai ėmė atlikti pinigų šiuolaikine šio žodžio prasme funkciją.
Be to, kiaunės atvaizdas buvo pirmasis ant Kroatijos valiutos pavaizduotas motyvas – jis buvo iškaltas ant monetos, vadintos banovac ir naudotos nuo XIII a. pirmosios pusės iki XIV a. pabaigos.
Taigi šis gyvūnas užima svarbią vietą Kroatijos pinigų ir mokesčių istorijoje.
Už kiaunės pavaizduotas Kroatijos Respublikos herbo elementas – šachmatų lenta.
Kairės pusės viršuje – monetą leidžiančios šalies pavadinimas „HRVATSKA“, o dešinės pusės apačioje – jos išleidimo metai „2023“.
2 eurai.
Geografinis Kroatijos Respublikos žemėlapis, pavaizduotas šachmatų lentos (Kroatijos simbolis) fone.
Centrinėje monetos dalyje – simbolinis stilizuotas Kroatijos Respublikos geografinis atvaizdas.
Išskirtinė ir atpažįstama Kroatijos geografinė forma atspindi tiek šios šalies geografines savybes, tiek jos istorines aplinkybes.
Geografiškai Kroatija driekiasi nuo didžiulės Panonijos lygumos per Dinarų kalnų grandinę iki Adrijos jūros kranto, kurio linija – viena iš labiausiai raižytų pasaulyje, ir daugybės salų.
Pusė Kroatijos teritorijos yra Panonijos regione, trečdalis – Adrijos jūros pakrantės regione, o likusi dalis – kalnuotame Dinarų regione.
Siekiant monetos dizaino harmonijos, itin organiškas šalies kontūras priešpriešinamas su griežtai taisyklingu Kroatijos Respublikos herbo elementu – šachmatų lenta.
Ji pavaizduota už geografinio žemėlapio, o centrinės monetos dalies dešinėje pusėje nurodyti monetos išleidimo metai.
Kairės pusės apačioje, sulygiuotas su geografinio žemėlapio kontūru – monetą leidžiančios šalies pavadinimas.
Monetos briaunoje – gražiausios Himno laisvei eilutės – „O lijepa, o draga, o slatka slobodo“ („O gražioji, o brangioji, o saldžioji laisve“).
Šis himnas – XVII a. rašytojo Ivano Gundulićiaus pastoralinės pjesės „Dubravka“ dalis.