C 364/4
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.23.
10, 20 és 50 eurócent: Nikola Tesla, a háttérben a horvát címer „sakkmintájával”.
Az érme középső része Nikola Tesla képmását ábrázolja, amelyet mágneses erővonalak vesznek körül.
A vonalak a portrétól a 12 csillag alkotta körig húzódnak, Nikola Tesla uniós tagállamokkal való kapcsolatát jelképezve – Tesla életének egy részét ugyanis itt töltötte.
A szerb származású, horvát, európai és amerikai feltaláló, Nikola Tesla 1856. július 10-én született a horvátországi Smiljan községben.
Iskoláit Horvátországban (Smiljanban, Gospićban és Károlyvárosban) végezte.
Szabadalmai és elméleti munkái lerakták a világ villamosításának alapjait, míg a nagyfrekvenciás elektromos áram és az elektromágneses hullámok vezetéknélküli átvitele terén végzett munkássága a rádiótechnológia és a távközlés felfedezéséhez vezetett.
Egyik leghíresebb találmányát, az 1891-ben bejegyzett Tesla-transzformátort (Tesla-tekercs) nagyfeszültségű, nagyfrekvenciás váltakozóáram előállítására használták. A 11.
Általános Súly- és Mértékügyi Konferencián (1960) róla nevezték el a mágneses indukció egységét („tesla”).
A portrétól és a mágneses erővonalaktól balra a Horvát Köztársaság címerének „sakkmintája” látható.
A mágneses erővonalak között balra fent a kibocsátó ország neve, míg jobbra lent a kibocsátás éve olvasható.
1 euró: Nyest, háttérben a horvát címer „sakkmintájával”.
Az egyeurós érme nemzeti előlapja egy nyestet ábrázol, háttérben a horvát címer „sakkmintájával”.
Az érme nemzeti előlapjának közepén egy nyest látható.
A nyest gyors és ügyes állat.
Sötétbarna bundája értékes, nyakán és mellkasán sárga folt húzódik végig.
A nyest a horvát monetáris történelem szimbóluma.
A középkori Szlavóniában, horvát tengerparton és Dalmáciában jellegzetes adó volt nyestprémadó (kunovina vagy marturina).
Eredetileg természetben szedték, majd a nyestprém elszámolási egységgé vált, később pedig a szó modern értelmében fizetőeszközként működött.
A nyest volt ezenkívül az első motívum, amely horvát fizetőeszközön megjelent: a 13. század első felétől a 14. század végéig veretett báni dénáron (banovac) volt látható.
A nyest tehát fontos szerepet játszik Horvátország fizetőeszközeinek történetében.
A nyest mögött a Horvát Köztársaság címerének „sakkmintája” látható.
Az érme bal felső részén a kibocsátó ország neve („HRVATSKA”), jobb alsó részén pedig a kibocsátás éve („2023.”)
látható.
2 euró: A Horvát Köztársaság térképe, háttérben a horvát címer „sakkmintájával”.
Az érme középső részén a Horvát Köztársaság területének szimbolikus és stilizált ábrázolása látható.
Horvátország sajátos és könnyen felismerhető formája földrajzi jellemzőit és történelmi körülményeit egyaránt tükrözi.
Horvátország a széles Pannon-síkságtól a Dinári-hegységen át az Adriai-tenger partjáig terjed, amely a világ egyik legtagoltabb partvonala.
Horvátországhoz számos sziget is tartozik.
Horvátország területének fele a Pannon-régióban, egyharmada az Adriairégióban, a fennmaradó része pedig a Dinári-hegység régiójában található.
Az ország térképe mögött a Horvát Köztársaság címerének szabályos, geometriai „sakkmintája” látható, ami ellensúlyozza az országhatár természetes sziluettjét, és harmóniát kölcsönöz az érmének.
A kibocsátás éve jobbközépen olvasható.
A kibocsátó ország neve a térképpel párhuzamosan, a bal alsó részen található.
Az érme peremiratán a Himnusz a szabadsághoz legszebb része olvasható: „O lijepa, o draga, o slatka slobodo” („Ó, gyönyörűséges, drága, édes szabadság”).
Az idézet Ivan Gundulić Dubravka című pásztorjátékából (17. század) származik.