C 364/4
HR
Službeni list Europske unije
23.9.2022.
10, 20 i 50 centi: Nikola Tesla s hrvatskom šahovnicom u pozadini U središnjem dijelu kovanice nalazi se portret Nikole Tesle okružen magnetnim silnicama.
Silnice se protežu od portreta do kruga koji tvore 12 zvijezda, što simbolizira povezanost Nikole Tesle s državama članicama EU-a u kojima je proveo dio života.
Nikola Tesla, hrvatski, europski i američki izumitelj srpskog podrijetla, rođen je u Hrvatskoj u selu Smiljanu 10. srpnja 1856.
Pohađao je školu u Hrvatskoj u Smiljanu, Gospiću i Karlovcu, gdje je diplomirao.
Njegovi patenti i teorijski rad temelji su globalne elektrifikacije, a njegov rad u području visokofrekventnih električnih struja i bežičnog prijenosa elektromagnetskih valova otvorio je put razvoju radijske tehnologije i telekomunikacija.
Jedan od njegovih najpoznatijih izuma Teslin transformator (Teslina zavojnica), izumljen 1891., korišten je za proizvodnju visokonaponske i visokofrekventne izmjenične struje.
Pojam „tesla” prihvaćen je 1960. na 11. općoj konferenciji za utege i mjere kao mjerna jedinica za magnetsku indukciju.
Lijevo od portreta i magnetskih silnica nalazi se hrvatska šahovnica, dio grba Republike Hrvatske.
Na vrhu lijevo, između magnetskih silnica, nalazi se natpis zemlje izdavanja, a godina izdavanja pojavljuje se desno na dnu.
1 euro: Kuna s hrvatskom šahovnicom u pozadini Na nacionalnoj strani kovanice od 1 eura prikazana je kuna s hrvatskom šahovnicom u pozadini.
U središnjem dijelu nacionalne strane kovanice prikazana je kuna.
Ta hitra i spretna životinja s dragocjenim tamnosmeđim krznom i žutom pjegom na vratu i prsima simbol je hrvatske monetarne povijesti.
U srednjem se vijeku u Slavoniji, Primorju i Dalmaciji krzno kune koristilo za plaćanje poreza u naravi (kunovina ili marturina).
S vremenom je krzno kune postalo obračunska jedinica i potom novac u suvremenom značenju riječi.
Kuna je ujedno i prvi motiv prikazan na hrvatskoj valuti, i to na kovanici koja se nazivala „banovac”, u upotrebi od prve polovine 13. stoljeća do kraja 14. stoljeća, zbog čega ima važnu ulogu u hrvatskoj monetarnoj i fiskalnoj povijesti.
Iza kune nalazi se hrvatska šahovnica, dio grba Republike Hrvatske.
Oznaka zemlje izdavanja „HRVATSKA” nalazi se u gornjem lijevom dijelu, a godina izdavanja „2023.” u donjem desnom dijelu.
2 eura: Zemljopisna karta Republike Hrvatske s hrvatskom šahovnicom u pozadini U središnjem dijelu kovanice nalazi se simboliziran i stiliziran zemljopisni prikaz Republike Hrvatske.
Karakterističan i prepoznatljiv zemljopisni oblik Hrvatske odražava njezina zemljopisna obilježja i povijesne okolnosti.
Hrvatska se zemljopisno proteže od prostrane panonske nizine, preko dinarskog područja do jadranske obale, jedne od najrazvedenijih obala na svijetu s mnoštvom otoka.
Polovina hrvatskog državnog područja nalazi se u panonskoj regiji, jedna trećina u obalnom jadranskom području, a preostali dio u planinskom dinarskom području.
Radi skladnosti dizajna kovanice u pozadini zemljopisne karte, u suprotnosti s „organskim” granicama, ističe se stroga pravilnost hrvatske šahovnice, dijela grba Republike Hrvatske, a godina izdavanja nalazi se u središnjem dijelu s desne strane.
U donjem lijevom dijelu, u istom smjeru kao i prikaz zemljopisne karte, nalazi se natpis zemlje izdavanja.
Na rubu kovanice otisnuti su najljepši stihovi iz Himne slobodi „O lijepa, o draga, o slatka slobodo”, dijela pastoralne igre „Dubravka” pisca Ivana Gundulića iz 17. stoljeća.