C 364/4
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
23.9.2022
10, 20 ja 50 sentin kolikot: Nikola Tesla, jonka taustalla on kroatialainen shakkiruutukuvio Kolikon keskiosassa on Nikola Teslan muotokuva.
Muotokuvaa ympäröivät viivat kuvastavat magneettikenttiä.
Viivat ulottuvat muotokuvasta kolikon 12 tähden muodostamalle sisäkehälle ja symboloivat Nikola Teslan yhteyttä EU:n jäsenvaltioihin, joissa hän vietti osan elämästään.
Serbialaista alkuperää oleva eurooppalainen ja amerikkalainen keksijä Nikola Tesla syntyi Kroatiassa Smiljanin kylässä 10. heinäkuuta 1856.
Hän kävi koulua Kroatiassa Smiljanissa ja Gospićissa sekä Karlovacissa, jossa hän saattoi opintonsa päätökseen.
Hänen patenttinsa ja teoreettiset tutkimuksensa loivat perustan maailman sähköistymiselle, kun taas hänen työnsä suurtaajuisten sähkövirtojen ja sähkömagneettisten aaltojen langattoman siirron alalla tasoitti tietä radioteknologian ja televiestinnän kehittämiselle.
Yksi hänen tunnetuimmista keksinnöistään on nk. teslamuuntaja.
Vuonna 1891 keksittyä laitetta käytettiin suurjännitteisen ja suurtaajuuksisen vaihtovirtasähkön tuottamiseen.
Termi ”tesla” hyväksyttiin magneettivuon tiheyden yksiköksi vuonna 1960 pidetyssä 11. yleisessä paino- ja mittakonferenssissa.
Muotokuvan ja magneettikenttäviivojen vasemmalla puolella on kroatialainen shakkiruutukuvio, joka on yksi Kroatian tasavallan vaakunan elementeistä.
Magneettikenttäviivojen välissä vasemmassa yläreunassa on liikkeeseen laskevan maan tunnus, ja liikkeeseenlaskuvuosi on oikeassa alareunassa.
1 euron kolikko: Näätä, jonka taustalla on kroatialainen shakkiruutukuvio Yhden euron kolikon kansallisen puolen kuva-aiheena on näätä, jonka taustalla on kroatialainen shakkiruutukuvio.
Kuvaaihe on sijoitettu kolikon keskelle.
Tämä nopea ja ketterä eläin, jolla on arvokas tummanruskea turkki ja keltainen täplä niskassa ja rinnassa, on Kroatian rahatalouden historian symboli.
Keskiajalla näädännahkoja käytettiin luontoismuotoisten verojen (kunovina tai marturina) maksamiseen Slavoniassa, Kroatian rannikolla ja Dalmatiassa.
Niistä tuli laskentayksikkö, ja myöhemmin niitä käytettiin rahana, sanan nykymerkityksessä.
Lisäksi näätä oli kuva-aiheena kolikossa, josta käytettiin nimeä banovac.
Tällä 1200-luvun alkupuoliskolta 1300-luvun loppupuolelle saakka käytössä olleella Kroatian rahalla on tärkeä merkitys Kroatian rahatalous- ja finanssihistoriassa.
Kuva-aiheen taustalla on kroatialainen shakkiruutukuvio, joka on yksi Kroatian tasavallan vaakunan elementeistä.
Kolikon vasemmassa yläreunassa on liikkeeseenlaskun toteuttavan maan tunnus ”HRVATSKA” ja oikealla alareunassa liikkeeseen­ laskuvuosi ”2023”.
2 euron kolikko: Kroatian tasavallan maantieteellinen kartta, jonka taustalla on Kroatian shakkiruutukuvio Kuva-aiheena on kolikon keskiosaan sijoitettu symbolinen ja tyylitelty Kroatian tasavallan kartta.
Kroatian selvästi erottuva ja tunnistettavissa oleva maantieteellinen muoto kuvastaa sekä sen maantieteellisiä piirteitä että sen historiallisia olosuhteita.
Kroatia ulottuu laajalta Pannonian tasangolta Dinaridien yli Adrianmeren rannikolle, jonka rantaviiva yksi maailman mutkaisimmista.
Kroatiaan kuuluu myös lukuisia saaria.
Puolet Kroatiasta sijaitsee Pannonian alueella, kolmannes Adrianmeren rannikkoalueella ja loput Dinaarien vuoristoalueella.
Kuva-aiheen taustalla oleva shakkikuvio on yksi Kroatian vaakunan elementeistä.
Kuvion ankara säännöllisuus on kontrastissa maan varsin ”orgaanisten” rajojen kanssa, mikä luo sommitelmaan tasapainoa.
Liikkeeseenlaskun toteuttavan maan tunnus on sijoitettu kolikon keskiosan oikealle puolelle.
Vasempaan alareunaan kartan alapuolelle on kaiverrettu liikkeeseenlaskun toteuttavan maan nimi.
Kolikon tekstireunukseen on kaiverrettu Vapauden hymnin kauneimmat säkeet ”O lijepa, o draga, o slatka slobodo” (”Kaunehin, rakkahin, suloisin vapaus”), jotka ovat peräisin 1600-luvulla eläneen kirjailijan Ivan Gundulićin pastoraalinäy­ telmästä ”Dubravka”.