C 364/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
23.9.2022
10-, 20- ja 50-sendine münt.
Nikola Tesla portree Horvaatia maleruudustikuga taustal Mündi keskosas on Nikola Tesla portree, mida ümbritsevad magnetvälja jooned.
Jooned ulatuvad portreest kuni 12 tähest koosneva ringini, mis sümboliseerib Nikola Tesla seost ELi liikmesriikidega, kus ta veetis osa oma elust.
Horvaatia, Euroopa ja Ameerika leiutaja, serbia päritolu Nikola Tesla sündis 10. juulil 1856 Horvaatias Smiljani külas.
Ta õppis Horvaatias Smiljanis, Gospićis ja Karlovacis, kus ta kooli lõpetas.
Tema patendid ja teoreetiline töö panid aluse ülemaailmsele elektrifit­ seerimisele ning tema töö kõrgsagedusliku elektrivoolu ja elektromagnetlainete traadita ülekande valdkonnas sillutas teed raadiotehnoloogia ja telekommunikatsiooni arengule.
Ühte tema kuulsaimat leiutist, Tesla trafot, mis leiutati 1891. aastal, kasutati kõrgepinge- ja kõrgsagedus-vahelduvvoolu tootmiseks.
Termin „tesla“ võeti magnetilise induktsiooni mõõtühikuna vastu 1960. aastal toimunud 11. kaalude ja mõõtude peakonverentsil.
Portreest ja magnetvälja joontest vasakul on Horvaatia maleruudustik, mis on Horvaatia Vabariigi vapi osa.
Magnetvälja joonte vahel vasakul ülaosas on käibele laskva riigi nimi, käibele laskmise aasta on all paremal.
1-eurone münt.
Nugis Horvaatia maleruudustiku taustal 1-eurose mündi rahvuslikul küljel on kujutatud nugist Horvaatia maleruudustiku taustal.
Mündi rahvusliku külje keskosas on nugise kujutis.
See tumepruuni karva ning kollaka kurgualusega väle loomake on Horvaatia rahandusajaloo sümbol.
Keskajal kasutati nugisenahku Slavoonias, Horvaatia rannikualadel ja Dalmaatsias (kunovina või marturina) loonusena.
Seejärel hakati neid kasutama arvestusühikuna ja hiljem rahana selle sõna kaasaegses tähenduses.
Peale selle kujutati nugist 13. sajandi esimesest poolest kuni 14. sajandi lõpuni käibel olnud Horvaatia mündil, mille nimi oli banovac.
See oli esimene Horvaatia mündil kujutatud motiiv, mis selgitab selle olulist rolli Horvaatia rahandusajaloos.
Nugise kujutise taga on Horvaatia maleruudustik, mis on Horvaatia Vabariigi vapi osa.
Käibele laskva riigi nimi „HRVATSKA“ on üleval vasakul ja käibele laskmise aasta „2023“ all paremal.
2-eurone münt.
Horvaatia Vabariigi geograafiline kaart Horvaatia maleruudustiku taustal Mündi keskosas on Horvaatia Vabariigi sümboolne ja stiliseeritud geograafiline kujutis.
Horvaatia iseloomulik ja äratuntav geograafiline kuju kajastab nii tema geograafilisi iseärasusi kui ka ajaloolisi asjaolusid.
Horvaatia ulatub geograafiliselt üle Pannoonia tasandiku, Dinaari mäestikust Aadria rannikuni, tal on üks maailma kõige sakilisemaid rannikujooni ja väga palju saari.
Pool Horvaatia territooriumist asub Pannoonia aladel, kolmandik Aadria mere rannikul ja ülejäänu Dinaari mäestiku aladel.
Mündi kujunduse tasakaalustamiseks on geograafilise kaardi taustal Horvaatia Vabariigi vapil kujutatud ruudustik, mille range korrapära vastandub väga „naturaalsetele“ piiridele; maleruudustiku keskele paremale on kantud käibele laskmise aasta.
All vasakul, geograafilise kaardi kujutisega samal joonel, on käibele laskva riigi nimi.
Mündi serval on kõige kaunimad värsid 17. sajandi kirjaniku Ivan Gundulići näidendist „Dubravka“ pärit „Hümnist vabadusele“: „O lijepa, o draga, o Slatka slobodo“ („Oh ilus, oh kallis, oh magus vabadus“).