C 364/4
DA
Den Europæiske Unions Tidende
23.9.2022
10, 20 og 50 cent: Nikola Tesla med det kroatiske skakbræt i baggrunden Møntens centrale del viser et portræt Nikola Tesla omgivet af magnetfeltlinjer.
Linjerne strækker sig fra portrættet til cirklen af 12 stjerner og symboliserer Nikola Teslas forbindelse til de EU-medlemsstater, hvor han tilbragte en del af sit liv.
Nikola Tesla, kroatisk, en europæisk og amerikansk opfinder af serbisk oprindelse, blev født i Kroatien i landsbyen Smiljan den 10. juli 1856.
Han gik i skole i Kroatien i Smiljan, Gospić og Karlovac, hvor han tog eksamen.
Hans patenter og hans teoretiske arbejde lagde grunden til den verdensomspændende elektrificering, mens hans arbejde inden for højfrekvenselek­ tricitet og trådløs transmission af elektromagnetiske bølger banede vejen for udviklingen af radioteknologi og telekommu­ nikation.
En af hans mest berømte opfindelser, teslatransformeren (teslaspolen), som blev opfundet i 1891, blev anvendt til at producere højfrekvensvekselstrøm med høj spænding.
Termen »tesla« blev vedtaget som en enhed for magnetisk induktion på den 11.
Generalkonference for Mål og Vægt i 1960.
Til venstre for portrættet og magnetfeltlinjerne ses det kroatiske skakbræt, som er en del af Republikken Kroatiens våbenskjold.
Mellem magnetfeltlinjerne ses øverst til venstre navnet på det udstedende land og nederst til højre udstedelsesåret.
1 euro: Måren med det kroatiske skakbræt i baggrunden På den nationale side af 1-euromønten vises en mår med det kroatiske skakbræt i baggrunden.
Den centrale del af møntens nationale side viser et billede af en mår.
Dette hurtige og behændige dyr med kostbar mørkebrun pels og en gul aftegning på hals og bryst er et symbol på Kroatiens pengehistorie.
I middelalderen blev mårens pels anvendt til betaling i naturalier af skatter (»kunovina« eller »marturina«) i Slavonien, på den kroatiske kyst og i Dalmatien.
Den blev derefter en regningsenhed og kom senere til at fungere som penge i moderne forstand.
Desuden var måren fra første halvdel af det 13. århundrede til slutningen af det 14. århundrede afbildet på den såkaldte »banovac«-mønt som det første motiv på en kroatisk mønt, hvorfor måren spiller en vigtig rolle i Kroatiens monetære og finanspolitiske historie.
Bag måren ses det kroatiske skakbræt, som er en del af Republikken Kroatiens våbenskjold.
Navnet på det udstedende land »HRVATSKA« står øverst til venstre, og udstedelsesåret »2023.« er anført nederst til højre.
2 euro: Landkort over Republikken Kroatien med det kroatiske skakbræt i baggrunden Møntens centrale del viser en symbolsk og stiliseret geografisk repræsentation af Republikken Kroatien.
Kroatiens særlige og genkendelige geografiske form afspejler både landets geografiske karakteristika og dets historiske omstændigheder.
Kroatien strækker sig geografisk fra den store pannoniske slette over det dinariske område til Adriaterhavskysten, en af de mest uregelmæssige kystlinjer i verden, og omfatter tillige lang række øer.
Halvdelen af Kroatiens område ligger i den pannoniske region, en tredjedel i området omkring Adriaterhavet og den resterende del i den dinariske bjergregion.
For at opnå harmoni er møntdesignet bag landkortet kendetegnet ved den udprægede regelmæssighed af det kroatiske skakbræt, der som er en del af Republikken Kroatiens våbenskjold står i kontrast til de meget »organiske« grænser, samt af udstedelsesåret i den centrale dels højre side.
Nederst til venstre, placeret på samme linje som landkortet, ses navnet på det udstedende land.
På møntens rand vises de smukkeste vers fra hymnen til friheden »O lijepa, o draga, o Slatka slobodo« (»Oh smukke, oh kære, oh søde frihed«), som indgår i hyrdespillet »Dubravka« af 1600-talsforfatteren Ivan Gundulić.