C 364/4
CS
Úřední věstník Evropské unie
23.9.2022
10, 20 a 50 centů: Nikola Tesla s chorvatským šachovnicovým vzorem v pozadí Uprostřed mince je portrét Nikoly Tesly obklopený čárami magnetického pole.
Tyto čáry sahají od portrétu ke kruhu dvanácti hvězd, což symbolizuje spojení Nikoly Tesly s členskými státy EU, kde strávil část svého života.
Nikola Tesla, chorvatský, evropský a americký vynálezce srbského původu, se narodil 10. července 1856 v chorvatské vesnici Smiljan.
V Chorvatsku chodil do školy ve Smiljanu, Gospići a v Karlovaci, kde i odmaturoval.
Jeho patenty a teoretická práce vytvořily podmínky pro globální elektrifikaci, zatímco jeho práce v oblasti vysokofrekvenčního elektrického proudu a bezdrátového přenosu elektromagnetických vln připravila půdu pro rozvoj radiotechniky a telekomunikací.
Jeden z jeho nejznámějších vynálezů, Teslův transformátor (Teslova cívka), vynalezený v roce 1891, byl použit k výrobě elektřiny s vysokofrekvenčním střídavým proudem vysokého napětí.
Výraz „tesla“ byl přijat jako jednotka magnetické indukce na 11. všeobecné konferenci pro váhy a míry v roce 1960.
Nalevo od portrétu a čar magnetického pole je chorvatská šachovnice, část státního znaku Chorvatské republiky.
Mezi čarami magnetického pole je nahoře vlevo označení vydávající země, zatímco rok vydání je uveden v dolní části vpravo.
1 euro: kuna s chorvatským šachovnicovým vzorem v pozadí Národní strana jednoeurové mince znázorňuje kunu s chorvatským šachovnicovým vzorem v pozadí.
Uprostřed národní strany mince je obrázek kuny.
Toto rychlé a čilé zvíře s vzácnou tmavě hnědou srstí a žlutou náprsenkou na krku a hrudi je symbolem chorvatské měnové historie.
Ve středověku byly kuní kožky používány k úhradě daní pomocí platby v naturáliích (kunovina nebo marturina) ve Slavonii, na chorvatském pobřeží a v Dalmácii.
Dále se staly zúčtovací jednotkou a poté fungovaly jako peníze v moderním slova smyslu.
Kuna byla též vyobrazena na minci nazvané banovac jako první motiv chorvatské měny od první poloviny 13. století do konce 14. století, a proto hraje důležitou úlohu v chorvatské měnové a fiskální historii.
Za vyobrazením kuny je chorvatská šachovnice, část státního znaku Chorvatské republiky.
Označení vydávající země „HRVATSKA“ je vlevo nahoře a vpravo dole je uveden rok vydání „2023“.
2 euro: zeměpisná mapa Chorvatské republiky s chorvatským šachovnicovým vzorem v pozadí Ve střední části mince je symbolické a stylizované zeměpisné vyobrazení Chorvatské republiky.
Charakteristický a rozpoznatelný zeměpisný tvar Chorvatska odráží jak jeho zeměpisné rysy, tak jeho historické podmínky.
Chorvatsko se zeměpisně rozprostírá od rozlehlé Panonské nížiny přes Dinárské hory po pobřeží Jaderského moře, které je jedno z nejčlenitějších pobřeží na světě s velkým množstvím ostrovů.
Polovina chorvatského území se nachází v Panonii, třetina v pobřežní oblasti Jaderského moře a zbývající část v hornatém Dinárském regionu.
Aby bylo dosaženo v návrhu mince harmonie, za zeměpisnou mapou se nachází stroze pravidelná chorvatská šachovnice jako část znaku Chorvatské republiky, která kontrastuje s výrazně „organickými“ hranicemi, přičemž rok vydání je do ní začleněn ve střední části vpravo.
V dolní části nalevo, paralelně k vyobrazení zeměpisné mapy, je uvedeno označení vydávající země.
Na vlysu hrany mince jsou nejkrásnější verše Chvalozpěvu svobody „O lijepa, o draga, o slatka slobodo“ („Ó nádherná, ó drahá, ó sladká svobodo“), který je nedílnou součástí pastorální hry „Dubravka“ od spisovatele Ivana Gunduliće ze 17. století.