20.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 361/9 Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts
22. prasa ES pamatīgi pārskatīt stratēģijas, lai nodrošinātu pilnīgu neatkarību no Krievijas piegādēm attiecībā uz tai kritiski svarīgajām izejvielām, un uzsver, ka nav iespējams atgriezties pie ierastās kārtības; aicina atjaunot piegādes ķēdes un turpināt tirdzniecību tādā veidā, kas nodrošina neatkarību no Krievijas piegādēm;
23. prasa veicināt un vienkāršot piekļuvi energoefektivitātes pasākumiem, lai mazinātu izmaksu slogu lauksaimniekiem un zvejniekiem saistībā ar tiešo enerģijas patēriņu; norāda, ka, lai gan atjaunojamo energoresursu vēja un saules enerģijas ražošanai saimniecībās ir milzīgs potenciāls, joprojām pastāv būtiski šķēršļi un problēmas attiecībā uz maza mēroga atjaunojamiem energoresursiem; aicina Komisiju un valstu iestādes novērst lauksaimnieku konstatētos galvenos šķēršļus atjaunojamās enerģijas ražošanai, proti, sarežģītas atļauju un subsīdiju procedūras, augstas ieguldījumu izmaksas, ilgu atmaksāšanās laiku un ierobežotu piekļuvi kredītiem;
24. uzsver, ka ES rīcības plānā, kas paredz garantēt ES nodrošinātību ar pārtiku, noteikti ir jāiekļauj stratēģija, kas paredz palielināt ES enerģētisko neatkarību no Krievijas piegādēm, tostarp pilnībā atteikties no projekta “Nord Stream” un “Nord Stream 2”, vienlaikus saglabājot ES energoapgādes drošību;
25. aicina Komisiju izvērtēt iespēju un praktisko iespējamību piesaistīt papildu finansiālo atbalstu visvairāk skartajām nozarēm un steidzami veikt mērķtiecīgus pagaidu pasākumus, lai palīdzētu lauksaimniekiem mazināt mēslošanas līdzekļu cenu ievērojamā pieauguma ietekmi;
26. norāda, ka, lai mazinātu atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem, pēc iespējas drīzāk būtu pilnā mērā jāizmanto alternatīvi organiskie barības vielu avoti un barības vielu aprite; aicina Komisiju novērst juridiskos un praktiskos šķēršļus šī risinājuma īstenošanai, lai mazinātu atkarību no mēslošanas līdzekļu importa, vispirms pārejot uz organiskajiem mēslošanas līdzekļiem un pēc tam vairāk atbalstot pētniecību un jaunas inovācijas ES līmenī; jo īpaši aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, tostarp likumdošanas jomā, lai veicinātu no notekūdeņu dūņām, pārstrādātiem kūtsmēsliem, kokogles un frasa iegūto organisko mēslošanas līdzekļu izmantošanu ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem;
27. uzsver savstarpējo saikni starp ilgtspēju un lielāku apritīgumu lauksaimniecībā, novēršot atkarību no fosilā kurināmā, importētās enerģijas un ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un pārejot uz zaļākām, atjaunīgām alternatīvām;
28. aicina Komisiju atbilstoši mēslošanas līdzekļu robežvērtībām paaugstināt robežvērtības slāpekļa izmantošanai no kūtsmēsliem, piemēram, no kūtsmēsliem atgūta slāpekļa (RENURE) izmantošanai ķīmisko mēslošanas līdzekļu vietā; aicina Komisiju vienlaikus gan apsvērt iespēju noteikt pagaidu atkāpi, lai ātri samazinātu mēslošanas līdzekļu izmaksas, gan strādāt pie ilgtermiņa sistēmas veidošanas, kas plašāk veicinātu saimniecību darbību atbilstoši aprites principam un mazinātu atkarību no trešo valstu resursiem;
29. aicina Komisiju dot dalībvalstīm iespēju elastīgi rīkoties, uz laiku atļaujot lauksaimniekiem ražot lauksaimniecības produktus ekoloģiski nozīmīgās platībās un tādēļ vajadzības gadījumā izmantojot augu aizsardzības līdzekļus un mēslošanas līdzekļus;
30. atzīst, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, ka steidzami ir vajadzīgi pagaidu un atceļami pasākumi, lai palielinātu ražošanu Eiropas Savienībā 2022. gada ražas novākšanas sezonā un tādējādi dotu ieguldījumu ES pārtikas nodrošinājumā; aicina Komisiju, ņemot vērā nepieciešamību novērst tūlītējo proteīnaugu deficītu, paātrināt administratīvās procedūras, lai šajā KLP pārejas gadā izmantotu papuves šo kultūraugu audzēšanai cilvēku vai dzīvnieku patēriņam; šajā sakarā aicina priekšroku dot proteīnaugiem un citiem kultūraugiem, kuru audzēšanai pesticīdi nav vajadzīgi vai ir vajadzīgi ļoti maz; aicina Komisiju laicīgi no jauna izvērtēt situāciju un vajadzības gadījumā ierosināt turpmākus atbilstīgus pasākumus 2023. gadam;; šajā kontekstā atzīmē, ka ekoloģiski nozīmīgas platības ir svarīgas, lai aktivizētu funkcionālu bioloģisko daudzveidību un lai panāktu pieguļošo platību ražības līdz pat 36 % lielu pieaugumu; stingri brīdina ekoloģiski nozīmīgās platībās neizmantot pesticīdus, jo visi ar ražību saistītie ieguvumi būs zaudēti, nogalinot kaitēkļu iznīcinātājus un apputeksnētājus, ko šīs joslas pievilina, un neizmantot aršanu, jo tā tiek zaudēts uzkrātais ogleklis;
31. uzskata, ka būtu jāizvērtē iespējas veikt izmaiņas stādījumu režīmos, lai 2022. gada sezonā Eiropas Savienībā izaudzētu vairāk pašmāju pārtikas un dzīvnieku barības, un jāturpina attīstīt šādu pieeju, lai pilnveidotu ražošanas sistēmas un varētu vidējā termiņā un ilgtermiņā plānoti virzīties uz lielāku autonomiju;