2022 9 20
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 361/9 2022 m. kovo 24 d., ketvirtadienis
22. ragina ES iš esmės persvarstytų savo strategijas, kuriomis siekiama užtikrinti visišką nepriklausomybę nuo Rusijos tiekiamų svarbių žaliavų, ir pabrėžia, kad nebegalima grįžti prie įprastų verslo santykių; ragina atkurti tiekimo grandines ir vykdyti prekybą taip, kad būtų užtikrinta nepriklausomybė nuo Rusijos tiekimo;
23. ragina skatinti ir supaprastinti galimybes naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis, kad būtų sumažinta ūkininkams ir žvejams tenkanti išlaidų našta, susijusi su tiesioginėmis energijos sąnaudomis; pažymi, kad nors yra didžiulių galimybių ūkiuose gaminti atsinaujinančiąją vėjo ir saulės energiją, vis dar išlieka didelių kliūčių ir iššūkių nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje; ragina Komisiją ir nacionalines valdžios institucijas šalinti pagrindines ūkininkų nustatytas atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos kliūtis, t. y. sudėtingas leidimų išdavimo ir subsidijavimo procedūras, dideles investicines išlaidas, ilgą atsipirkimo laiką ir ribotas galimybes gauti kreditą;
24. pabrėžia, kad neatsiejama ES veiksmų plano siekiant užtikrinti ES aprūpinimą maistu, dalis turi būti strategija, kuria būtų siekiama didinti ES energetinę nepriklausomybę nuo Rusijos tiekimo, įskaitant visišką dujotiekio „Nord Stream“ ir „Nord Stream 2“ projektų atsisakymą, kartu išlaikant ES energetinį saugumą;
25. ragina Komisiją įvertinti praktines ir technines galimybes sutelkti papildomą finansinę paramą labiausiai nukentėjusiems sektoriams ir imtis skubių, tikslinių ir laikinų priemonių siekiant padėti ūkininkams sušvelninti smarkaus trąšų kainų padidėjimo poveikį;
26. atkreipia dėmesį, kad, siekiant sumažinti priklausomybę nuo cheminių trąšų, reikėtų kuo skubiau pasinaudoti alternatyviais organinių maisto medžiagų šaltiniais ir maisto medžiagų apykaitos procesais; ragina Komisiją šalinti teisės aktų nulemtas ir praktines šio sprendinio įgyvendinimo kliūtis, kad būtų sumažinta priklausomybė nuo trąšų importo, visų pirma pereinant prie organinių trąšų ir toliau remiant mokslinius tyrimus ir naujas inovacijas ES lygmeniu; ragina Komisiją visų pirma imtis reikiamų priemonių, įskaitant teisėkūros priemones, siekiant padidinti organinių tręšimo produktų, gautų iš nuotekų dumblo, perdirbto mėšlo, medžio bioanglies ir vabzdžių atmatų naudojimą, jais pakeičiant chemines trąšas, vadovaujantis strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslais;
27. pabrėžia žemės ūkio tvarumo ir didesnio žiediškumo tarpusavio sąsajas su pastangomis įveikti priklausomybę nuo iškastinio kuro, importuojamos energijos ir cheminių trąšų, pereinant prie ekologiškesnių, atsinaujinančiųjų alternatyvų;
28. ragina Komisiją padidinti azoto iš gyvulių mėšlo, pvz., iš mėšlo išgauto azoto (RENURE), naudojimo, kaip alternatyvos cheminių trąšų naudojimui, ribas, atsižvelgiant į trąšų ribines vertes; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą siekiant greitai sumažinti trąšų kainą ir parengti ilgalaikę sistemą, kad būtų padidintas ūkių žiediškumas ir sumažinta priklausomybė nuo trečiųjų šalių išteklių;
29. ragina Komisiją užtikrinti valstybėms narėms lankstumą ir laikinai leisti ūkininkams vykdyti žemės ūkio gamybą ekologiniu požiūriu svarbiose vietovėse, prireikus naudojant augalų apsaugos produktus ir trąšas;
30. pripažįsta, kad atsižvelgiant į išskirtines aplinkybes reikia skubiai imtis laikinų, atšaukiamųjų priemonių, kad būtų padidinta ES gamyba 2022 m. derliaus sezonui ir taip būtų pagerintas ES apsirūpinimo maistu saugumas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į poreikį įveikti skubų baltyminių augalų trūkumą, paspartinti administracines procedūras, kad šiais pereinamaisiais BŽŪP metais taptų įmanoma panaudoti pūdymus šiems žmonių ir gyvūnų vartojimui skirtiems augalams auginti, nedidinant priklausomybės nuo išteklių; šiuo klausimu ragina pirmenybę teikti baltyminiams augalams; ragina Komisiją laiku iš naujo įvertinti padėtį ir prireikus 2023 m. pasiūlyti papildomų tinkamų priemonių;
31. mano, kad siekiant stiprinti gamybos sistemas ir sudaryti sąlygas įgyvendinti planus, pagal kuriuos vidutinės trukmės ir ilgiuoju laikotarpiais būtų siekiama didesnio savarankiškumo, ES reikėtų įvertinti galimybę pakeisti sodinimo metodus, kad 2022 m. auginimo sezonu būtų pagaminta daugiau vietinių maisto produktų ir pašarų, ir toliau plėtoti tokius pokyčius;