2022.9.20.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 361/13 2022. március 24., csütörtök
61. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az új Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra Alap a lehető leghamarabb működőképes legyen, és kéri a Bizottságot, hogy sürgősen nyújtson be javaslatot annak lehetővé tétele céljából, hogy az alapból válság idején, például az ukrajnai háború idején is lehessen gyorssegélyt nyújtani; szorgalmazza az Európai Tengerügyi és Halászati Alap valamennyi megmaradt forrásának mozgósítását, valamint nyomatékosan arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék felhasználását annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás hamarabb eljusson a brexit által érintett területekhez; 62. sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon sürgősségi intézkedéseket a halászat, az akvakultúra és a teljes értéklánc (feldolgozás, kiskereskedelem stb.) támogatására az EU-ban; kéri ebben az összefüggésben, hogy a sürgősségi intézkedések foglalják magukban a következőket: kompenzáció a piaci szereplőknek a bevételkiesésükért és a többletköltségekért, a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetésének támogatása, a termelői szervezetek és a teljes tengeri élelmiszer-értéklánc támogatása a halászati és akvakultúra-termékek ideiglenes tárolása céljából az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra Alapon keresztül, a kvóták éves rugalmasságának 10 %-ról 25 %-ra történő növelése, az állami támogatás felső határának hajónkénti 500 000 EUR-ra történő emelése a de minimis keret alapján, valamint a halászat és az akvakultúra felvétele az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes válságkezelési keretbe; felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a piacok stabilizálása érdekében vessék be a közös halászati politika minden rendelkezésre álló eszközét; 63. megjegyzi, hogy egyfelől fontolóra kell venni az élelmiszer-ellátási lánc egészére kiterjedő intézkedéseket azt biztosítandó, hogy valamennyi érdekelt fél részt vegyen a mezőgazdasági és vízi élelmiszeripari ágazat rezilienciájának megerősítésében, másfelől pedig hogy ezeknek az intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a klímasemlegességre való, 2050-ig megvalósítandó uniós átállás céljaihoz; úgy véli, hogy a tisztességtelen piaci gyakorlatokról szóló irányelv (8) gyors végrehajtásával összhangban kiemelt figyelmet kell fordítani a mezőgazdasági termelés, a halászat és az akvakultúra életképességére, valamint arra a jelentős szerepre, amelyet a kiskereskedők játszanak abban, hogy a termelők – különösen a megnövekedett alapanyagköltségekből adódó nyomás fényében – tisztességes jövedelemhez jussanak, illetve – ami ugyanilyen fontos – azon felelősségükre, hogy az élelmiszerek megfizethetők és hozzáférhetők maradjanak a fogyasztók számára; 64. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy a mezőgazdaságra, halászatra és akvakultúra-ágazatra vonatkozó állami támogatási rendelkezések – a csekély összegű támogatásokra irányadó rendelkezéseket is ideértve – lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy az ukrajnai háborúval összefüggő költségnövekedések ellensúlyozására gyors és rugalmas támogatást nyújtsanak a gazdasági szereplőknek; e tekintetben kiemeli, hogy a tagállamoknak fontolóra kell venniük a nemzeti kereteken belüli segítségnyújtást, így például a társadalombiztosítási járulékok csökkentését, bizonyos adók felfüggesztését vagy mérséklését, valamint a Covid19-cel összefüggésben nyújtott hitelek meghosszabbítását; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az állami támogatás ne idézzen elő versenytorzulást, valamint biztosítva legyen az egyenlő versenyfeltételek érvényesülése a tagállamok között; 65. fokozott nemzetközi szintű fellépésre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a politikai döntéshozatal középpontjában az élelmezésbiztonság álljon, hogy elkerülhető legyen a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő országokban a hiány és biztosítható legyen a táplálkozásbiztonság, elsőbbséget biztosítva a mezőgazdasági termékek élelmiszercélú felhasználásának és elkerülve a nemzetközi élelmiszer-kereskedelem előtt álló akadályokat; 66. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb tegyenek javaslatot a FAO Világélelmezés-biztonsági Bizottsága ülésének összehívására, amelynek az e területen előnyben részesített koordinációs fórumnak kell lennie, mivel biztosítja valamennyi állam inkluzív képviseletét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt e fórumon a nemzetközi koordináció biztosítása érdekében, különösen a készletek, a bioüzemanyagok és az importőr országoknak nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében; 67. úgy véli, hogy a piaci és exportmodellekben jelentős változásokra, valamint komoly vészhelyzeti tervezésre is szükség lehet, például az uniós takarmánytermelés autonómiája, az alternatív exportértékesítési lehetőségek, a fokozott reaktív kapacitás, az alapvető élelmiszerek, takarmányok és egyéb élelmiszeripari termékek stratégiai készletezése, a műtrágyák és a helyettesítő termékek terén való autonómia, valamint a mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati termékek globális szállítási mintáira vonatkozó egyértelmű tájékoztatás területén; 68. felszólít az élelmiszer-pazarlás csökkentésére irányuló fellépések felgyorsítására és megerősítésére az élelmiszerek rendelkezésre állásának maximalizálása és az EU-ban meglévő erőforrások kihasználása érdekében, az élelmiszer-önellátás javítása céljából; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a tárolás során és az ellátási lánc valamennyi szakaszában jelentkező élelmiszer-veszteséget, meg kell könnyíteni az élelmiszer-adományozást a felelősségre vonatkozó jogszabályok következetes végrehajtása révén, ösztönözni kell az élelmiszer-hulladék hasznosítását, és alternatív lehetőségeket kell kidolgozni
(8)
HL L 111., 2019.4.25., 59. o.