C 355/20
SV
Europeiska unionens officiella tidning
16.9.2022
3.14 Livsmedelssäkerhetskultur I revideringen av de allmänna principerna för livsmedelshygien (CXC 1-1969) hösten 2020 infördes inrättandet och upprätthållandet av en livsmedelssäkerhetskultur som grundläggande för att alla system för livsmedelshygien ska fungera väl.
I mars 2021 infördes ett särskilt kapitel XIa om livsmedelssäkerhetskultur i bilaga II till förordning (EG) nr 852/2004 genom antagandet av kommissionens förordning (EU) 2021/382, som definierar komponenterna i livsmedelssäkerhets­ kulturen.
Livsmedelsföretagare som bedriver annan verksamhet än primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet måste därför uppfylla detta krav.
I kapitel XIa i bilaga II till förordning (EU) nr 852/2004 hänvisas till följande komponenter i en livsmedelssäkerhetskultur: a) Ledningens och alla anställdas engagemang för en säker produktion och distribution av livsmedel.
Kraven på ledningens engagemang är närmare beskrivna och fastställs i förordning (EG) nr 852/2004.
De anställdas engagemang är uppfattningen om hur engagerade och delaktiga alla anställda i livsmedelsföretaget är i fråga om livsmedelssäkerhet.
b) Ett ledarskap som syftar till produktion av säkra livsmedel och som involverar alla anställda i livsmedelssäker­ hetsarbetet.
Ledarskap kan definieras som uppfattningen om i vilken utsträckning livsmedelsföretagets ledare kan involvera personalen i livsmedelssäkerheten och efterlevnaden av den för att uppfylla kraven på livsmedelssäkerhet och för att se till att man reagerar på risker, avvikelser och förändrade omständigheter på lämpligt sätt.
c) Medvetenhet om risker för livsmedelssäkerheten och om vikten av livsmedelssäkerhet hos alla anställda i företaget.
Medvetenhet är uppfattningen om i vilken utsträckning all personal i ett livsmedelsföretag är medveten om de risker för livsmedelssäkerheten som är relevanta för deras arbetsuppgifter och har dessa under kontroll.
d) Öppen och tydlig kommunikation mellan alla anställda i företaget, inom en verksamhet och mellan på varandra följande verksamheter, inom en produktionsanläggning eller på olika platser i ett livsmedelsföretag, inklusive information om avvikelser och förväntningar.
Med kommunikation avses uppfattningen om i vilken utsträckning information om livsmedelssäkerhet överförs eller sprids inom organisationen.
e) Tillgång till tillräckliga resurser för att garantera säker och hygienisk hantering av livsmedel.
Tillräckliga resurser definieras som uppfattningen om i vilken utsträckning de fysiska och icke-fysiska medel som krävs för att bedriva en livsmedelssäker verksamhet finns i livsmedelsföretaget (t.ex. tid, personal, infrastruktur, utbildning och förfaranden).
Även om komponenterna är subjektiva (en uppfattning) har verktyg utvecklats för att objektivt mäta livsmedelssäkerhets­ kulturen i ett livsmedelsföretag (se exempel i tillägg 3).
Verktygen gör det möjligt att jämföra efterlevnadsgraden vad gäller livsmedelssäkerhetskulturen och dess komponenter mellan olika livsmedelsföretag och mellan olika grupper av anställda i ett livsmedelsföretag (t.ex. personer som utför det praktiska arbetet och ledningen, olika anläggningar, i direkt kontakt med livsmedel eller inte) eller att utvärdera trender över tid (genom upprepad tillämpning av verktyget).
Detta kan leda till korrigerande åtgärder, t.ex. ytterligare utbildning av viss personal i vissa eller alla komponenter i livsmedelssäkerhets­ kulturen, förbättring av kommunikationskanaler, investeringar i resurser osv.
Ett exempel på ett sådant verktyg som kan användas som grund för att utveckla och bedöma livsmedelssäkerhetskulturen kan vara en undersökning med ett antal indikatorer/påståenden för var och en av livsmedelssäkerhetskulturens komponenter.
Respondenterna kan ange i vilken utsträckning de instämmer eller inte instämmer (t.ex. på en skala från 1 till 5).
Verktyget kan också användas som underlag för att kontrollera livsmedelssäkerhetskulturen i ett livsmedelsföretag under en revision (se bilaga III).
Andra verktyg kan komma att publiceras på Europeiska kommissionens webbplats när de blir tillgängliga.
Initiativet för global livsmedelssäkerhet har utvecklat något alternativa tillvägagångssätt och bedömningsverktyg (vägledande frågor) (13).
EXEMPEL PÅ FLEXIBILITET: I förordning (EG) nr 852/2004 anges uttryckligen att ”[vid] genomförandet av livsmedelssäker­ hetskulturen ska hänsyn tas till livsmedelsföretagets art och storlek.”.
Det är uppenbart att produktens art, t.ex. dess känslighet för kontaminering och ökade faror och hanteringen i livsmedelsföretaget, påverkar behovet av en livsmedelssä­ kerhetskultur, men engagemanget för att producera säkra livsmedel måste finnas i alla företag.
I mycket små anläggningar, t.ex. detaljhandelsföretag som ägs av en familj utan eller med ett mycket begränsat antal externa anställda, kan livsmedelssä­ (13) https://mygfsi.com/wp-content/uploads/2019/09/GFSI-Food-Safety-Culture-Full.pdf