C 355/20
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.16.
3.14.
Élelmiszer-biztonsági kultúra 2020 őszén az élelmiszer-higiénia általános elveinek (CXC 1-1969) felülvizsgálata minden élelmiszer-higiéniai rendszer sikeres működésének alapvető elemeként bevezette az élelmiszer-biztonsági kultúra létrehozását és fenntartását.
2021 márciusában az (EU) 2021/382 bizottsági rendelet elfogadásával a 852/2004/EK rendelet II. mellékletébe bekerült egy „Élelmiszer-biztonsági kultúra” című külön XIa.
fejezet, amely meghatározza az élelmiszer-biztonsági kultúra elemeit.
Az elsődleges termeléstől és az ahhoz kapcsolódó műveletektől eltérő tevékenységeket folytató élelmiszer-vállalkozóknak tehát meg kell felelniük e követelménynek.
A 852/2004/EU rendelet II. mellékletének XIa.
fejezete az élelmiszer-biztonsági kultúra alábbi elemeit említi: a) a vezetőség és valamennyi munkavállaló elkötelezettsége az élelmiszerek biztonságos előállítása és forgalmazása iránt; a 852/2004/EK rendelet részletesebben kifejti és rögzíti a vezetőség elkötelezettségére vonatkozó követelményeket; az elkötelezettség azt jelenti, hogy az élelmiszer-vállalkozó összes munkavállalója milyen mértékben kapcsolódik be és vesz részt az élelmiszer-biztonságban; b) vezető szerep a biztonságos élelmiszerek előállítása és valamennyi munkavállaló élelmiszer-biztonsági gyakorlatokba való bevonása terén; a vezető szerep akként határozható meg, hogy az élelmiszer-vállalkozó vezetője/vezetői milyen mértékben képes(ek) a személyzetet bevonni az élelmiszer-biztonsági teljesítménybe és megfelelésbe, hogy teljesüljenek az élelmiszer-biztonsági követelmények és biztosítható legyen a kockázatokra, eltérésekre és változó körülményekre való megfelelő reagálás; c) az élelmiszer-biztonsági veszélyekkel, valamint az élelmiszer-biztonság fontosságával kapcsolatos tudatosság a vállalkozás összes munkavállalója körében; a tudatosság azt jelenti, hogy az élelmiszer-vállalkozó teljes személyzete milyen mértékben ismeri és tartja ellenőrzés alatt a feladataihoz kapcsolódó élelmiszer-biztonsági kockázatokat; d) nyílt és egyértelmű kommunikáció a vállalkozás összes munkavállalója között egy tevékenységen belül, valamint az egymást követő tevékenységek között az élelmiszer-vállalkozó egy előállítási helyén vagy különböző helyszínein, beleértve az eltérések és az elvárások közlését; a kommunikáció az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos információk szervezeten belüli átadásának vagy terjesztésének mértékét jelenti; e) elegendő erőforrás rendelkezésre állása az élelmiszerek biztonságos és higiénikus kezelésének biztosításához; az elegendő erőforrás azt jelenti, hogy az élelmiszer-vállalkozónál milyen mértékben vannak jelen az élelmiszer-biztonság szerinti működéshez szükséges fizikai és nem fizikai eszközök (pl. idő, személyzet, infrastruktúra, oktatás/képzés és eljárások).
Bár az elemek szubjektívek (percepció), eszközöket fejlesztettek ki az élelmiszer-vállalkozók élelmiszer-biztonsági kultúrájának objektív méréséhez, lásd a 3. függelékben szereplő példát.
Ezekkel összehasonlítható, hogy az élelmiszerbiztonsági kultúra és annak elemei milyen mértékben teljesülnek az élelmiszer-vállalkozók között és adott élelmiszervállalkozó különböző munkavállalói csoportjai között (pl. üzemeltetők kontra vezetőség, különböző telephelyek, élelmiszerrel közvetlenül érintkezők vagy nem érintkezők).
Ez kiválthat korrekciós intézkedést, például bizonyos alkalmazottak kiegészítő képzését az élelmiszer-biztonsági kultúra néhány vagy összes eleme terén, a kommunikációs csatornák javulását, erőforrásokba való beruházást stb.
Az élelmiszer-biztonsági kultúra kidolgozásához és értékeléséhez alapul vehető ilyen eszköz lehet például egy felmérés, az élelmiszer-biztonsági kultúra egyes elemeire vonatkozó számos mutatóval/megállapítással.
A válaszadók kifejezhetik, hogy milyen mértékben értenek vagy nem értenek egyet (pl. 1–5-ig terjedő skálán).
Ezen eszköz az élelmiszer-vállalkozóknál végzett audit során is alapja lehet az élelmiszer-biztonsági kultúra hitelesítésének (lásd III. melléklet).
Az Európai Bizottság honlapján egyéb eszközök is közzétehetők, amint azok elérhetővé válnak.
A globális élelmiszer-biztonsági kezdeményezés (GFSI) kissé alternatív megközelítéseket és értékelési eszközöket (irányadó kérdéseket) dolgozott ki (13).
RUGALMASSÁGI PÉLDA: A 852/2004/EK rendelet kifejezetten elismerte, hogy „Az élelmiszer-biztonsági kultúra megvalósítása során figyelembe kell venni az élelmiszer-vállalkozás jellegét és méretét”.
Nyilvánvaló, hogy a termék jellege, pl. a szennyeződésre és a veszélyek növekedésére való érzékenysége, és az élelmiszer-vállalkozónál történő kezelés befolyásolja az élelmiszer-biztonsági kultúra bizonyos mértékének szükségességét, ám a biztonságos élelmiszer előállítása iránti elkötelezettségnek minden vállalkozásban jelen kell lennie.
A nagyon kis létesítményekben, például egy családi tulajdonú, semmilyen vagy nagyon korlátozott létszámú külső személyzetet alkalmazó kiskereskedelmi létesítményben az (13) https://mygfsi.com/wp-content/uploads/2019/09/GFSI-Food-Safety-Culture-Full.pdf